Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	66  / 2 	
Počet vyhodnotených pripomienok	65 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	40  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 1 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	19  / 1 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
4 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
7 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
8 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Republiková únia zamestnávateľov 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
13 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
15 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
16 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
17 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	x 	 	
18 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
19 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
20 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
21 .	Národná banka Slovenska 	 	 	 	x 	
22 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
23 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
24 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
25 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	40 (40o,0z) 	 	 	 	
26 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
27 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
29 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
30 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
34 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
35 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
36 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
37 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
38 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
39 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
40 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	1 (0o,1z) 	 	 	
41 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
42 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	1 (1o,0z) 	 	 	
	SPOLU	64 (63o,1z) 	2 (1o,1z) 	17 	9 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
ŠÚ SR 	K Správe o možnosti ratifikácie Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia 
Odporúčame vyjadriť možné rozdiely a riziká pri aplikácii článku 8 Európskeho zákonníka (príčiny chorobného stavu) vo vzťahu k § 9 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (porušenie liečebného režimu a užitie návykovej látky). Taktiež považujeme za potrebné vysporiadať sa s možnými interpretačnými rozdielmi pri aplikovaní čl. 8 Európskeho zákonníka vo vzťahu k bezplatnému poskytovaniu iba neodkladnej starostlivosti, ktorá je vecným rozsahom zúžená v porovnaní s rozsahom krytým čl. 8 Európskeho zákonníka. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
V súčasnosti nie je možné vyhovieť požiadavke pripomienkaujúceho - Štatistického úradu SR. Táto informácia bude súčasťou materiálu v rámci legislatívneho procesu ratifikácie Euróspkeho zákonníka sociálneho zabezpečenia.  	
ÚPV SR 	Charakter Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia z hľadiska čl. 7 ods. 4 a čl. 7 ods. 5 Ústavy SR 
Podľa názoru predkladateľa je Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia (ďalej len "Zákonník") kategóriou medzinárodnej zmluvy - medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách (čl. 7 ods. 5 Ústavy) a zároveň medzinárodná zmluva, na ktorej vykonanie je potrebný zákon v súlade (čl. 7 ods. 4 Ústavy). Z týchto dvoch predpokladov ďalej predkladateľ vyvodzuje záver, že Zákonník má prednosť pred zákonmi SR, keďže ide o zmluvu o ľudských právach a základných slobodách. 

Podľa názoru úradu Zákonník nie je možné považovať za medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách v zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy, keďže na jeho vykonanie je potrebný zákon (ako pripúšťa aj predkladateľ). Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách sú vždy svojou povahou samovykonateľné a ako také tvoria podmnožinu širšej kategórie medzinárodných zmlúv, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon. 

Uvedený právny názor podporuje aj Analýza kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa Čl. 7 ods. 4 a Čl. 7 ods. 5 Ústavy SR vypracovaná viacerými odborníkmi na ústavné a medzinárodné právo (analýza je prístupná na stránke NRSR: http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/5DA9B396EDF5C383C1256D870038C889/$FILE/Zdroj.html). Z predmetnej analýzy poukazujeme najmä na bod 3.1., v ktorom sa okrem iného uvádza: "Výslovné zakotvenie prednostného použitia zmluvy pred zákonom v prípade ich vzájomného konfliktu by nemalo žiaden právny význam, ak by zmluva s priamym účinkom alebo zmluva o ĽP nebola zároveň zmluvou, na vykonanie ktorej nie je potrebný zákon, čiže zmluva, ktorá je spôsobilá na priame použitie orgánom aplikácie práva. Ak by uplatnenie ľudského práva alebo základnej slobody na základe zmluvy o ĽP, alebo uplatnenie práva alebo uloženie povinnosti na základe zmluvy s priamym účinkom malo byť viazané na vykonanie takejto zmluvy zákonom, nemohlo by dôjsť k bezprostrednému aplikačnému konfliktu medzi zmluvou a zákonom a inštitút prednosti by nemal žiadne opodstatnenie. Medzinárodná zmluva, ktorá má mať prednosť pred zákonom musí byť zmluvou, ktorú je orgán aplikácie práva spôsobilý použiť priamo ako právnu normu pre rozhodnutie o veci, čiže zmluvou, ktorej použitie nepredpokladá – naopak vylučuje – použitie vnútroštátnej právnej úpravy vo forme zákona." 

Ďalej je podstatný bod 3.4.2., podľa ktorého: "Ako zmluva o ĽP by tak mala byť klasifikovaná zmluva, (ia) ktorá sa dotýka základných práv alebo slobôd upravených v Druhej hlave ústavy alebo s takýmito právami alebo slobodami súvisiacich; alebo (ib) ktorá sa dotýka základných práv alebo slobôd upravených medzinárodnou zmluvou, ktorou je SR viazaná alebo s takýmito právami alebo slobodami súvisiacich; alebo (ic) ktorá je výslovne označená ako zmluva o ĽP; alebo (id) z ktorej preambuly, znenia alebo travaux preparatoires vyplýva, že je zmluvou o ĽP; a zároveň zmluva, (iia) ktorej primárnym účelom je ochrana základných práv a slobôd, teda zmluva, ktorá neobsahuje iba incidentnú úpravu základných práv a slobôd, ale ktorá bola dojednaná s cieľom upraviť rozsah ich ochrany, a (iib) ktorej ustanovenia sú spôsobilé na priame použitie orgánom aplikácie práva, t.j. obsahujú úpravu ľudského práva alebo základnej slobody dostatočne jednoznačnú a konkrétnu na to, aby túto úpravu bolo možné použiť ako právnu normu pre rozhodnutie o veci, pričom (iic) k takejto priamej použiteľnosti smeruje alebo jej aspoň neodporuje vôľa zmluvných strán. Atribúty pod písmenami ia) až id) sú vymedzené alternatívne, i keď vo väčšine prípadov bude medzinárodná zmluva spĺňať viaceré alebo všetky z nich. Atribúty pod písmenami (iia) až (iic) sú vymedzené kumulatívne. Medzinárodná zmluva by teda mala byť klasifikovaná ako zmluva o ĽP, ak spĺňa aspoň jedno z kritérií v rubrike (i) a zároveň všetky kritériá v rubrike (ii)." 
javascript:__doPostBack('ctl00$PlaceHolderMain$ctl00$ctl02$ctl01$ctl04$ctl04','') 
Vzhľadom na citované relevantné právne názory odporúčame označiť Zákonník ako medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 4 (na ktorej vykonanie je potrebný zákon) a v tomto zmysle prepracovať predkladaciu správu.  	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Predkladateľ disponuje analýzou, ktorá vyvracia názor pripomienkujúceho - Úradu priemyselného vlastníctva. 

Ústava Slovenskej republiky (ďalej len “ústava“) neobsahuje výslovne úpravu kritérií, na základe ktorých by jednotlivé medzinárodné zmluvy bolo možné kategorizovať v zmysle článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 ústavy, čo je istým nedostatkom týchto ustanovení ústavy. Ťažko sa tiež hľadá presná hranica rozlíšenia medzi medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 4 ústavy a medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktoré majú prednosť pred zákonmi. 

Článok 7 odsek 4 ústavy rozoznáva sedem kategórií medzinárodných zmlúv: 
1) medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, 
2) medzinárodné politické zmluvy, 
3) medzinárodné zmluvy vojenskej povahy, 
4) medzinárodné zmluvy, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách, 
5) medzinárodné hospodárske zmluvy všeobecnej povahy, 
6) medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie je potrebný zákon, a 
7) medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. 
Ustanovenie článku 7 odseku 4 ústavy podmieňuje platnosť vymedzených kategórií medzinárodných zmlúv súhlasom Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „NRSR“) s medzinárodnou zmluvou spadajúcou aspoň do jednej kategórie vymedzenej v uvedenom ustanovení ústavy. Podľa článku 86 písm. d) ústavy do pôsobnosti NRSR patrí pred ratifikáciou vyslovovať súhlas s vymedzenými kategóriami medzinárodných zmlúv, a zároveň rozhodovať o tom, či ide o medzinárodné zmluvy podľa článku 7 odseku 5 ústavy. Súhlas s medzinárodnou zmluvou musí vysloviť absolútna väčšina NRSR, t. j. minimálne 76 poslancov. Treba si tiež všimnúť, že ustanovenie článku 7 odseku 4 ústavy výslovne neuvádza, či ide o medzinárodné zmluvy alebo niektoré z nich, ktoré nemajú prednosť pred zákonmi. 

Článok 7 odsek 5 ústavy ustanovuje tri kategórie medzinárodných zmlúv: 

1) medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, 
2) medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon, a 
3) medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. 
Toto ustanovenie ústavy predpokladá, že ak tieto medzinárodné zmluvy boli ratifikované Slovenskou republikou a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, majú prednosť pred zákonmi. 

EZSZ predkladateľ klasifikoval a kategorizoval podľa článku 7 odseku 4 ústavy ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách, zároveň ako kategóriu medzinárodnej zmluvy, na ktorej vykonanie je potrebný zákon a aj ako medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách podľa článku 7 odseku 5 ústavy s prednosťou pred zákonmi. 

Keďže článok 7 odsek 5 ústavy rozoznáva tri kategórie medzinárodných zmlúv, ktoré majú prednosť pred zákonmi, medzi ktoré zákonodarca na prvom mieste umiestnil samostatne kategóriu medzinárodných zmlúv - medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, možno z toho vyvodiť záver, že tieto medzinárodné zmluvy majú prednosť pred zákonmi, bez ohľadu na to, či na ich vykonanie je alebo nie je potrebný zákon. Tým, že zákonodarca umiestnil kategóriu medzinárodných zmlúv - medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách tak do článku 7 odseku 4 ústavy, ako aj do článku 7 odseku 5 ústavy, nepochybne vyjadril prioritu, význam a dôležitosť tejto kategórie medzinárodných zmlúv oproti iným kategóriám medzinárodných zmlúv s cieľom dať takýmto medzinárodným zmluvám prednosť pred zákonmi. Predmetný záver vyvodzuje predkladateľ aj z aplikácie článku 144 odseku 1 ústavy, sudcovia sú pri výkone svojej funkcie nezávislí a pri rozhodovaní sú viazaní ústavou, ústavným zákonom, medzinárodnou zmluvou podľa článku 7 odseku 2 a 5 ústavy a zákonom. Podľa článku 144 odseku 2 ústavy, ak sa súd domnieva, že iný všeobecne záväzný právny predpis, jeho časť alebo jeho jednotlivé ustanovenie, ktoré sa týka prejednávanej veci, odporuje ústave, ústavnému zákonu, medzinárodnej zmluve podľa článku 7 odseku 5 ústavy alebo zákonu, konanie preruší a podá návrh na začatie konania na základe článku 125 odseku 1 ústavy. Právny názor ústavného súdu obsiahnutý v rozhodnutí je pre súd právne záväzný. Podľa § 109 odseku 1 písm. b) Občianskeho súdneho poriadku, súd preruší konanie, ak pred rozhodnutím vo veci dospel k záveru, že všeobecne záväzný právny predpis, ktorý sa týka veci, je v rozpore s ústavou, so zákonom alebo s medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná; v tom prípade postúpi návrh ústavnému súdu na zaujatie stanoviska. Podľa článku 125 odseku 1 písm. a) ústavy, ústavný súd rozhoduje o súlade zákonov s ústavou, s ústavnými zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, s ktorými vyslovila súhlas NRSR a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom. Podľa článku 125a odseku 1 ústavy ústavný súd rozhoduje o súlade dojednaných medzinárodných zmlúv, na ktoré je potrebný súhlas NRSR, s ústavou alebo s ústavným zákonom. Ak ústavný súd svojím rozhodnutím vysloví, že medzinárodná zmluva nie je v súlade s ústavou alebo s ústavným zákonom, takú medzinárodnú zmluvu nemožno ratifikovať. 

Predkladateľ pri identifikácii a klasifikácii kategórie medzinárodných zmlúv podľa článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 ústavy - medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách vychádzal čiastočne aj z niektorých odporúčaní vyjadrených v „Analýze kategorizácie medzinárodných zmlúv podľa článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 Ústavy SR“, ktorú vláda SR uznesením č. 789 z 21. augusta 2003 neschválila, ale vzala na vedomie. V analýze sa uvádza, že nejde o materiál určený na publikáciu, neodkazuje výslovne na použité pramene. V bode A.III. 3.3 a 3.4.2 uvedenej analýzy sa okrem iného uvádza, že ak medzinárodná zmluva upravuje rozsah ochrany ľudských práv a základných slobôd nazýva sa zmluvou o ľudských právach, ktorej primárnym účelom je ochrana základných práv a slobôd. Z uvedeného predpokladu vychádzal aj predkladateľ pri EZSZ a z jeho kontextu v tom zmysle, že EZSZ upravuje rozsah ochrany ľudských práv v danej oblasti (sociálne zabezpečenie), čo je premietnuté (vykonané) v právnom poriadku SR vo všeobecnom rozsahu v článku 39 ods. 1) a v článku 40 Ústavy SR – občania majú právo na primerané hmotné zabezpečenie v starobe a pri nespôsobilosti na prácu, ako aj pri strate živiteľa a každý má právo na ochranu zdravia. Na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok, ktoré ustanoví zákon a tieto práva sa zaraďujú do hospodárskych a sociálnych práv ako ľudské práva a konkrétny rozsah týchto práv podľa EZSZ v podmienkach SR je premietnutý (vykonaný) najmä v zákone o sociálnom poistení. Predkladateľ vychádza tiež zo skutočnosti, že ustanovenia EZSZ sú spôsobilé na priame použitie orgánom aplikácie práva, t. j. obsahujú úpravu ľudských práv a základných slobôd dostatočne jednoznačnú a konkrétnu na to, aby túto úpravu bolo možné použiť aj ako právnu normu patriacu do právneho poriadku SR pre rozhodnutie vo veci. 

Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách (kategória /typ/ medzinárodných zmlúv podľa článku 7 odseku 4 a článku 7 odseku 5 ústavy), medzi ktoré zaraďujeme aj Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia, na jednej strane svojou povahou nie sú samovykonatelné (na vykonanie ktorých nie je potrebný zákon), vyžadujú prijatie aplikačných opatrení vrátene vykonávacích zákonov a predpisov, na druhej strane zákonodarca ich zaradil na prvé a na samostatné miesto v článku 7 odseku 5 ústavy ako prednostné medzinárodné zmluvy pred zákonmi z dôvodu ich dôležitosti a významnosti, čo potvrdil textom ...“medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách“... a nie textom ...“medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon“... . Takto naformulovaný text článku 7 odseku 5 ústavy smeruje k výkladu, že ide o všetky medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, s ktorými NRSR vyslovila súhlas, bez ohľadu na to, či na ich vykonanie je alebo nie je potrebný zákon. Na podporu takéhoto výkladu je aj nasledujúci text druhej kategórie medzinárodných zmlúv – medzinárodné zmluvy na vykonanie ktorých nie je potrebný zákon – článok 7 odsek 5 ústavy – teda sa rozumie, že ide o inú medzinárodnú zmluvu a nie o medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách v tomto kontexte. V aplikačnej praxi medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon sú prakticky neindifikovateľné. Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách vyžadujú na ich účinné vykonávanie a konkretizáciu zákon alebo iný právny predpis, alebo príslušnú úpravu, alebo dohodu, zmluvu. Dôkazom na takéto tvrdenie je praktická aplikácia článkov 12 až 54 ústavy, ktoré ustanovujú ľudské práva a základné slobody, a ktoré vychádzajú z príslušných medzinárodných zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, na ktorých vykonanie je potrebný zákon. 
Článok 154c ústavy ustanovuje: 
(1) Medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, ktoré Slovenská republika ratifikovala a boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), sú súčasťou jej právneho poriadku a majú prednosť pred zákonom, ak zabezpečujú väčší rozsah ústavných práv a slobôd. 
(2) Iné medzinárodné zmluvy, ktoré Slovenská republika ratifikovala a boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom pred nadobudnutím účinnosti tohto ústavného zákona (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), sú súčasťou jej právneho poriadku, ak tak ustanovuje zákon. 
Na základe vyššie uvedených skutočností a výkladu považuje predkladateľ EZSZ za medzinárodnú zmluvu o ľudských právach a základných slobodách podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktorý má prednosť pred zákonmi. 

Pri najbližšej novele ústavy je treba presne vyjadriť postavenie medzinárodných zmlúv, pri ktorých sa len ťažko hľadá hranica medzi medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 4 ústavy a medzinárodnými zmluvami podľa článku 7 odseku 5 ústavy, ktoré majú prednosť pred zákonmi podľa súčasnej právnej úprave v ústave.  	
RUZ 	k podstate materiálu 
RÚZ zásadne nesúhlasí s podpísaním Európskeho kódexu sociálneho zabezpečenia. 
Rovnako ako v prípade návrhu na ratifikáciu Revidovanej európskej sociálnej charty, ktorej ratifikovateľnosti nebránila národná legislatíva, nakoľko väčšina jej ustanovení bola v súlade s národnými predpismi, RÚZ aj v prípade Európskeho kódexu sociálneho zabezpečenia zaujíma k jeho podpísaniu nesúhlasný postoj bez ohľadu na skutočnosť, že sa v ďalšom procese zistí, že na jeho ratifikáciu je alebo nie je potrebné vykonať žiadne zmeny v národnej legislatíve. 
Slovenská republika je členským štátom Európskej únie a je viazaná európskou legislatívou, ktorá v značnej miere ovplyvňuje národnú legislatívu, prináša uniformné pravidlá, ktorým sa členské štáty musia prispôsobiť. V prípade členstva v Rade Európy si Slovenská republika môže vybrať, či a ktorým jej dokumentom chce alebo nechce byť viazaná. 
V tomto ohľade RÚZ považuje návrh na podpis Európskeho kódexu sociálneho zabezpečenia za nadbytočný, Slovensko zväzujúci krok. Podpísaním ani prípadnou následnou ratifikáciou sa nevytvoria priaznivejšie podmienky pre život ľudí, naopak, Slovensko sa zaviaže k takým povinnostiam, ktoré v budúcnosti, pri neistom hospodárskom vývoji nemusí vedieť spĺňať. Z pohľadu RÚZ je preto konštruktívnejšie a efektívnejšie priamo lepšie podmienky pre život ľudí vytvárať na národnej úrovni a nie formálne deklarovať úroveň práv medzinárodnou zmluvou. 
 	Z 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Slovenská republika je už viazaná čl. 12 ods.2 Európskej sociálnej charty (revidovanej), ktorý odkazuje na Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia. SR sa ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) zaviazala udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, nejmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálenho zabezpečenia. 
V Zbierke zákonov bolo publikované Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 273/2009 Z. z. Podľa tohto oznámenia Národná rada SR s Európskou chartou (revidovanou) vyslovila súhlas uznesením č. 1321 zo 17. februára 2009 a rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi. 
Podľa uvedeného oznámenia sa Slovenská republika považuje za viazanú okrem iného aj ustanoveniami čl. 12 Právo na socálne zabezpečenie (odseky 1 - 4) Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy z roku 1996. 
Čl. 12 ods. 2 Európskej sociálnej charty (revidovanej) ustanoveuje, že na zabezpečenie účinného výkonu práva na sociálne zabezpečenie sa zmluvné strany zaväzujú udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, najmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia.  	
KOZ SR 	Stanovisko k Návrhu na podpis 
Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia 

K Návrhu na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia nemá KOZ SR zásadné pripomienky. 
Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia stanovuje minimálnu úroveň sociálnej ochrany a tým napomáha sociálnemu pokroku jednotlivých štátov Rady Európy a rozvíjaniu ich systémov sociálneho zabezpečenia. Takmer vo všetkých oblastiach sociálnej ochrany upravenej v Európskom zákonníku sociálneho zabezpečenia, vrátane zdravotnej starostlivosti, zakotvuje slovenská legislatíva vyššie nároky pre svojich občanov. Jednotlivé podsystémy sociálnej ochrany SR zahrňujú celú populáciu alebo jej väčšinové skupiny, teda sociálna ochrana sa poskytuje obyvateľstvu vo väčšom rozsahu ako to požaduje Zákonník. Podľa názoru KOZ SR pre Slovenskú republiku nie je a nebude problém naplniť všetky štandardy zakotvené v Európskom zákonníku sociálneho zabezpečenia. Súčasne je veľmi dôležité, aby sa SR stala viazanou takými minimálnymi štandardami aké sú obsiahnuté aj v Európskom zákonníku sociálneho zabezpečenia, aby aj v budúcnosti boli legislatívne zabezpečené minimálne sociálne nároky pre všetkých obyvateľov SR a najmä pre osoby s nízkymi príjmami, ktoré sa ocitnú v ťažkej sociálnej situácii alebo v sociálnom vylúčení. Diskriminačný charakter X. Časti Zákonníka, ktorá v dávkach pozostalým zohľadňuje iba manželky a deti a vôbec nepriznáva nárok na pozostalostnú dávku manželom sa možno dá ospravedlniť dobou vzniku tohto medzinárodnoprávneho dokumentu a tým, že sa jeho ustanovenia nenovelizujú na základe sociálneho rozvoja Európskych štátov. 
KOZ SR pozitívne hodnotí a víta návrh vlády pripraviť na ratifikáciu túto významnú multilaterálnu medzinárodnú zmluvu a plne podporuje Návrh na podpísanie Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 
 	O 	A 	Pripomienka sa akceptuje.  	
AZZZ SR 	 
AZZZ SR v súčasnosti nepovažuje podpis zákonníka za nevyhnutný krok, nakoľko väčšina ustanovení obsiahnutých v zákonníku je na rovnakej alebo vyššej úrovni ochrany obsiahnutá v slovenskej legislatíve. Na miestach kde Slovenská republika toho času nedosahuje úroveň ochrany požadovanú zákonníkom považujeme za vhodnejšie v období snáh o obnovu hospodárskeho rastu ponechať aktuálny legislatívny stav, z dôvodu umožnenia pružnejšieho nastavenia parametrov trhu práce s cieľom rýchlejšej obnovy ekonomiky. 
Tiež upozorňujeme na skutočnosť, že SR ako člen EÚ je viazaná európskou legislatívou, ktorá z medzinárodného hľadiska na dostatočnej úrovni garantuje stupeň sociálneho zabezpečenia. 

 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Predkladaný materiál konštatuje, že ratifikovať zákonník je možné. SR sa ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) zaviazala udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, najmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 
Podpis zákonníka je prvým krokom pred ratifikáciou tohto dokumentu. 
V Zbierke zákonov bolo publikované Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 273/2009 Z. z. Podľa tohto oznámenia Národná rada SR s Európskou chartou (revidovanou) vyslovila súhlas uznesením č. 1321 zo 17. februára 2009 a rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi. 
Podľa uvedeného oznámenia sa Slovenská republika považuje za viazanú okrem iného aj ustanoveniami čl. 12 Právo na socálne zabezpečenie (odseky 1 - 4) Európskej sociálnej charty (revidovanej) Rady Európy z roku 1996. 
Čl. 12 ods. 2 Európskej sociálnej charty (revidovanej) ustanoveuje, že na zabezpečenie účinného výkonu práva na sociálne zabezpečenie sa zmluvné strany zaväzujú udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, najmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia.  	
MH SR 	 
„Zásady vlády pre oblasť medzinárodných zmlúv“ požadujú vypracovanie doložky prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi SR. Predkladaný materiál uvedenú doložku v štruktúre požadovanej „Zásadami vlády“ neobsahuje a preto ju odporúčame doplniť. 

 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Prredkladateľ predkladá na rokovanie vlády SR návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia s výhradou ratifikácie. 
Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi SR bude súčasťou materiálu, ktorý predkladateľ predloží v rámci návrhu na ratifikáciu na rokovanie vlády SR. 
Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR časť 3.1.9 ods. 2 je doložka prednosti súčasťou materiálu, ktorý sa predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR a na rokovanie vlády SR. 	
MV SR 	Zákonník 
• V. časť – navrhujeme zmeniť pojem „starobný vek“, resp.: „dávka v starobnom veku“ nakoľko náš právny poriadok takýto pojem nepozná; (SR: dôchodkový vek, starobný dôchodok). 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
Celý text 
- v texte sa používajú pojmy „zamestnanec“ aj „pracovník“ – navrhujeme používať len jeden z nich. 
- rovnako sa v texte používa pojem „príspevky na poistenie“ a „príspevky“ – navrhujeme upraviť. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Anglický text, ktorý je určujúci, používa obidva výrazy. 
Výraz zamestnanec je právnym výrazom označujúcim osobu, ktorá je zmluvnou stranou určitého druhu právneho vzťahu, ktorý sa bežne označuje ako pracovný pomer. Výraz pracovník je širším výrazom, ktorý sa môže aplikovať na akéhokoľvek pracovníka, bez ohľadu na to, či je alebo nie je zamestnancom. 
Obdobne je to aj pri výrazoch príspevky a príspevky na poistenie.  	
MV SR 	Materiál 
navrhujeme doplniť do materiálu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“, nakoľko táto, v zmysle ust. čl. 9 ods. 2 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky, musí byť súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády, ktorý ide na medzirezortné pripomienkové konanie. 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	obal 
– navrhujeme doplniť do obsahu „Doložku pre posudzovanie vplyvov“ 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 73 – navrhujeme doplniť čiarku: „so svojimi vlastnými štátnymi príslušníkmi, a pokiaľ ide o...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 80 iv) –navrhujeme upraviť:“ každú výpoveď danú v súlade s článkom 81.“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Dodatok č. 1 
• č. 28 –navrhujeme upraviť:“ Tlačiarne, vydavateľstvá a pridružený priemysel.“ 
• č. 72 – navrhujeme upraviť: „Medzisklady a sklady“. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Dodatok č. 2 
V celom dodatku navrhujeme písať nadpisy jednotlivých častí s veľkými začiatočnými písmenami. 
• Odsek 5 –navrhujeme doplniť čiarku: „...v bodoch 1, 2 a 4, nepresiahne určené percento...“ 
• Odsek 7 –navrhujeme upraviť: „...sa nemôže obmedziť na dobu kratšiu...“ 
• Odsek 12 písm. a) – navrhujeme vynechať čiarku: „podľa článku 63 odseku 2 alebo...“ 
 	O 	A 	Pripomienky boli zapracované do textu.  	
MV SR 	predkladacia správa 
• 2. odstavec – navrhujeme nahradiť pojem „materskej“ pojmom „materského“. 
• 5. odstavec – navrhujeme upraviť: „...právnických osôb, v prípade ktorých sa pred ratifikáciou vyžaduje súhlas Národnej rady Slovenskej republiky...“ 
- Uvedené dve pripomienky navrhujeme upraviť aj v odbornom posudku. 
 	O 	A 	Pripomienky boli zapracované do textu.  	
MV SR 	návrh uznesenia vlády SR 
• Bod A.1. – navrhujeme upraviť: „...s podpisom Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia s výhradou ratifikácie;“ 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	návrh uznesenia vlády SR 
• Navrhujeme doplniť ďalší bod: 
„C. u k l a d á 
ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny SR 
podpísanú zmluvu predložiť vláde Slovenskej republiky s návrhom na ďalšie opatrenia.“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 26 odsek 3 – navrhujeme prekladať slovo „any“ (namiesto „nejakú“) ako „akúkoľvek“. Uvedené navrhujeme upraviť aj v ďalšom texte zákonníka v príslušných tvaroch. 
 	O 	ČA 	Pripomienka bol ačiastočne zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Celý materiál 
– navrhujeme používať názov materiálu v plnom znení: „Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia Rady Európy č. 48 zo 16. apríla 1964“ 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do materiálu. 
Názov samotného zákonníka je "Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia" tak, ako to uvádza anglické znenie textu zákonníka, ktoré je jedno z určujúcich textov.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 34 odsek 1 – navrhujeme doplniť čiarku: „So zreteľom na chorobný stav, dávkou je lekárska...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 36 odsek 1 – navrhujeme upraviť: „...strata je trvalá, alebo v prípade zodpovedajúceho zníženia ......, je dávka pravidelne...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Preambula – navrhujeme vynechať slovo „súc“ a upraviť nasledovne: „presvedčené, že je žiaduce vytvoriť Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia...“ 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 1 odsek 1 písm. a) – navrhujeme preložiť anglický výraz „ordinary residence“ ako „obvyklý pobyt“, ktorý viac korešponduje so slovenským právnym poriadkom ako výraz „riadny pobyt“. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 16 odsek 2 – navrhujeme nahradiť slovo „zaručí“ slovom „zabezpečí“ a upraviť nasledovne: „...za predpokladu, že ustanovená dávka sa zabezpečí pre ustanovené skupiny osôb vymedzené v súlade s...“ 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Anglický text, ktorý je určujúci, uvádza podmienku záruky.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 22 odsek 2 – navrhujeme vynechať sloveso „sa splnili“ a upraviť nasledovne: „...tak, aby sa splnili buď požiadavky článku 65 alebo požiadavky článku 66....“. Uvedené navrhujeme uplatniť aj v ďalšom texte zákonníka. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 48 písm. a) – navrhujeme doplniť čiarku: „...ktoré tvoria najmenej 50 percent zo všetkých zamestnancov, a pokiaľ ide o...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 51 – navrhujeme nahradiť pojem „chránené skupiny“, nakoľko zákonník definuje a používa len pojem „chránené osoby“. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola akceptovaná. 
Anglický text, ktorý je určujúci, používa pojem "chránené skupiny".  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 29 odsek 1 písm. b) – navrhujeme prekladať pojem „working age“ skôr ako „aktívny vek“. Uvedené navrhujeme upraviť aj v ďalšom texte zákonníka v príslušných tvaroch. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 29 odsek 5 – navrhujeme bližšie definovať spomínaný „pokročilý vek“ a „bežný vek“, nakoľko nie je zrejmé o aký vek ide. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Anglický text, ktorý je určujúci, používa tieto výrazy a nie je možné meniť alebo dopĺňať záväzný text inak, ako legislatívnym procesom v Rade Európy.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 31 – navrhujeme doplniť čiarku: „Každá zmluvná strana, pre ktorú je v platnosti táto časť zákonníka, zabezpečí chráneným osobám...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 32 písm. c) – navrhujeme upraviť: „...alebo zodpovedajúcu poklesu telesnej spôsobilosti, a...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 65 odsek 9 – navrhujeme vynechať čiarku: „...vnútroštátnymi zákonmi alebo predpismi, alebo...“ Uvedené navrhujeme upraviť aj v ďalšom texte zákonníka. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 67 písm. c) – navrhujeme vynechať čiarku: „...a nie je nižší ako je zodpovedajúca dávka...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 43– navrhujeme upraviť: „...ktorá môže byť jeden mesiac platenia príspevkov alebo zamestnania, alebo šesť mesiacov pobytu, 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 44– navrhujeme upraviť: „...ako je určené v súlade s pravidlami stanovenými v článku 66, a toto percento...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 46 – navrhujeme doplniť čiarku: „Každá zmluvná strana, pre ktorú je v platnosti táto časť zákonníka, zabezpečí...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 47 – navrhujeme doplniť čiarku: „Kryté poistné udalosti sú tehotenstvo a pôrod, a ich dôsledky...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 80 odsek 2 – navrhujeme upraviť: „...podlieha akýmkoľvek zmenám špecifikovaným v tomto oznámení a rozširuje sa na ktorúkoľvek časť...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 80 odsek 3 – navrhujeme preformulovať napríklad nasledovne: „Každá zmluvná strana môže v čase, v ktorom môže zákonník vypovedať v súlade s článkom 81, oznámiť generálnemu tajomníkovi,...“ 
 	O 	ČA 	Pripomienka bola čiastočne zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 57 odsek 1 písm. b), odsek 2 písm. b) – navrhujeme doplniť čiarku: „v prípade ochrany v zásade všetkých ekonomicky aktívnych osôb, takej chránenej osobe...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 57 odsek 2 písm. b) – navrhujeme upraviť: „...ktorá predstavuje tri roky platenia príspevkov, vzhľadom ku ktorej sa v priebehu...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 61 písm. c) – navrhujeme upraviť: „...všetky vdovy a všetky deti s postavením obyvateľa, ktoré stratili svojho živiteľa rodiny, a ktorých prostriedky...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 63 odsek 1 písm. b), odsek 2 písm. b) – navrhujeme doplniť čiarku: „3 roky platenia príspevkov, a so zreteľom ku ktorému...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu. 	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 69 odsek 3 – navrhujeme doplniť čiarku: „Ak nárok rieši osobitný súd zriadený pre otázky sociálneho zabezpečenia, a na ktorom sú chránené osoby...“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 70 odsek 2 – navrhujeme preformulovať nasledovne: „...okrem rodinnej dávky, a ak to určuje osobitné odvetvie, dávky pri pracovných úrazoch a chorobách z povolaniach.“ 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MV SR 	Zákonník 
• Článok 72 písm. a) a b) – navrhujeme nahradiť: „sa stali“ slovesom „vznikli“, nakoľko toto sa používa v súvislosti s poistnými udalosťami. 
 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MF SR 	Správa o možnosti ratifikácie Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia - Príloha materiálu 
V predkladacej správe sa uvádza, že materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Z materiálu však nie je zrejmé, či v súčasnosti Slovenská republika v jednotlivých oblastiach spĺňa minimálne štandardy sociálnej ochrany, a preto žiadam uviesť, pri ktorých dávkach uvedené kritériá už spĺňa. V prípade, že existuje dávka, ktorá nespĺňa minimálny štandard, žiadam uviesť potenciálne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré vzniknú na základe podpisu Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
V súčasnosti nie je možné vyhovieť požiadavke pripomienkaujúceho - Ministerstva financií SR, nakoľko ešte nie je stanovené, ktoré časti Európskeho zákonníka sociáleho zabezpečenia bude SR ratifikovať. Táto informácia bude súčasťou materiálu v rámci legislatívneho procesu ratifikácie Euróspkeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 
Na základe podpisu Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia nevzniknú vplyvy na rozpočet verejnej správy. Tieto vzniknú až na základe ratifikácie tohto zákonníka. Súčasťou materiálu, ktorý bude obsahovať návrh na ratifikáciu Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia, bude aj zhodnotenie vplyvov na rozpočet verejnej správy.  	
MF SR 	Predkladacia správa 
Žiadam doplniť Predkladaciu správu o konštatovanie, že prípadné zmeny, ktoré bude nutné vykonať vo vnútroštátnej legislatíve si nevyžiadajú dodatočné výdavky z rozpočtu verejnej správy, t.j. budú zabezpečené v rozpočtoch dotknutých subjektov na príslušný rozpočtový rok v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na roky 2010-2012. 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
V súčasnosti nie je možné vyhovieť požiadavke pripomienkaujúceho - Ministerstva financií SR, nakoľko ešte nie je stanovené, ktoré časti Európskeho zákonníka sociáleho zabezpečenia bude SR ratifikovať. Táto informácia bude súčasťou materiálu v rámci legislatívneho procesu ratifikácie Euróspkeho zákonníka sociálneho zabezpečenia.  	
MZV SR 	doložka vplyvov 
Navrhujeme doplniť doložku vplyvov, nakoľko táto musí vbyť zmysle Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády, ktorý ide na medzirezortné pripomienkové konanie. 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MZV SR 	predkladacia správa 
V predkladacej správe a prílohe materiálu sú uvedené rôzne údaje o počte štátov, ktoré medzinárodnú zmluvu (zákonník) podpísali a ratifikovali. Informácie o týchto skutočnostiach je potrebné zosúladiť. 	O 	N 	Pripomienka sa nezapracovala do textu. 
Údaj v predkladacej správe o počte štátov, ktoré ratifikovali Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia sa vzťahuje na všetky členské štáty Rady Európy, pričom takýto údaj v prílohe sa vzťahuje len na členské štáty EÚ. Rovnako je to aj s údajmi o počte štátov, ktoré podpísali Európsky zákoníík sociálneho zabezpečenia.  	
MZV SR 	návrh uznesenia 
V návrhu uznesenia upraviť bod A.1. v súlade s pravidlami pre uzatváranie medzinárodných zmlúv v nasledujúcom znení: „s návrhom na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia s výhradou ratifikácie“. 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MZV SR 	predkladacia správa 
V predkladacej správe riadne, dostatočne určito a zrozumiteľne zdôvodniť kategorizáciu medzinárodnej zmluvy, pre ktorú sa rozhodol predkladateľ. 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MZV SR 	návrh uznesenia 
Predkladaný materiál konštatuje, že ratifikovať zákonník je možné. V návrhu uznesenia navrhujeme stanoviť termín predloženia návrhu na ratifikáciu zákonníka na rokovanie vlády SR ministerkou práce, sociálnych vecí a rodiny. Toto je osobitne dôležité vzhľadom na skutočnosť, ktorá je akcentovaná tiež v predkladanom materiály, že SR sa ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) zaviazala udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, najmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
V súčasnosti nie je rozhodnuté, ktoré časti Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia bude Slovenská republika ratifikovať. 
Predloženiu návrhu na ratifikáciu musí predchádzať analýza vnútroštátnej legislatívy a prípadné zmeny vo vnútroštátnej legislatíve. Tento proces je časovo náročný a teda nie je možné v súčasnosti stanoviť termín predloženia návrhu na ratifikáciu na rokovanie vlády SR.  	
MZV SR 	materiál 
Napriek skutočnosti, že návrh materiálu sa týka „iba“ podpisu zákonníka s výhradou ratifikácie, nie je z materiálu zrejmé, ktoré požiadavky vyplývajúce zo znenia čl. 2 ods. 1 písm. b) mieni SR splniť. Odporúčame do materiálu uviesť, ktoré z uvedených ustanovení SR predpokladá, že splní.  	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
V súčasnosti nebolo rozhodnuté, ktoré časti Európskeho zákonnníka sociálneho zabezpečenia môže Slovenská republika ratifikovať.  	
MZV SR 	návrh uznesenia 
Predkladaný materiál konštatuje, že ratifikovať zákonník je možné. V návrhu uznesenia preto navrhujeme stanoviť termín predloženia správy o potrebných zmenách slovenského právneho poriadku na rokovanie vlády SR ministerkou práce, sociálnych vecí a rodiny. Toto je osobitne dôležité vzhľadom na skutočnosť, ktorá je akcentovaná tiež v predkladanom materiály, že SR sa ratifikáciou Európskej sociálnej charty (revidovanej) zaviazala udržiavať systém sociálneho zabezpečenia na uspokojivej úrovni, najmenej na takej úrovni, akú vyžaduje ratifikácia Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. 	O 	ČA 	Pripomienka bola čiastočne zapracovaná do textu. 
Návrh uznesenia vlády SR uloží ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny SR predložiť podpísaný Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia vláde Slovenskej republiky s návrhom na ďalšie opatrenia - bez stanovenia termínu. Súčasťou tohto materiálu budú aj ďalšie opatrenia. V súčasnosti nie je rozhodnuté, ktoré časti Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia bude Slovenská republika ratifikovať.  	
MZV SR 	obal 
Materiál obsahuje návrh na podpis o medzinárodnej zmluvy, preto musí byť spolupodpísaný ministrom zahraničných vecí SR. Je potrebné tento úkon vykonať a reflektovať ho na obale materiálu uvedením spolupodpisujúceho ministra. 	O 	A 	Pripomeinka bola zapracovaná do textu.  	
MO SR 	Materiál: 
nakoľko ide o medzinárodnú zmluvu pred ratifikáciou ktorej sa vyžaduje súhlas NR SR, je potrebné dopracovať uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky v znení: „NR SR podľa článku 86 písm. d) vyslovuje súhlas s ... a súčasne NR SR rozhodla o tom, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa článku 7 odsek 5 Ústavy SR“ 
v nadväznosti na to, dopracovať uznesenie vlády SR a doložku prednosti 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Podľa čl. 19 Zásad vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv NR SR vyslovuje súhlas okrem iného so zmluvami o ľudských právach a základných slobodách pred ich ratifikáciou. 
Predkladateľ predkladá návrh iba na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. Návrh na ratifikáciu Euróspkeho zákonníka sociálenho zabezpečenia bude predložený na rokovania vlády SR a NR SR osobitne. 
Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR časť 3.1.9 ods. 2 je doložka prednosti súčasťou materiálu, ktorý sa predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR a na rokovanie vlády SR. 	
MO SR 	Obal 
podľa Zásad vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv, schválených uznesením č. 615 z 26. 8. 1997 odporúčame na obale materiálu v časti obsah usporiadať poradie jednotlivých bodov a doplniť chýbajúce časti. 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
MO SR 	Návrh komuniké 
v komuniké nahradiť „schválila materiálu“ na „schválila materiál“ 	O 	A 	Pripomienka bola zapracovaná do textu.  	
OAP SVL ÚV SR 	 
V súlade so Zásadami vlády pre oblasť medzinárodných zmlúv žiadame vypracovať doložku prednosti zmluvy pred zákonmi, keďže ide o prednostnú zmluvu. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Prredkladateľ predkladá na rokovanie vlády SR návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia s výhradou ratifikácie. 
Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi SR bude súčasťou materiálu, ktorý predkladateľ predloží v rámci návrhu na ratifikáciu na rokovanie vlády SR. 
Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR časť 3.1.9 ods. 2 je doložka prednosti súčasťou materiálu, ktorý sa predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR a na rokovanie vlády SR.  	
OAP SVL ÚV SR 	 
Žiadame vypracovať návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky a taktiež dopracovať návrh uznesenia vlády Slovenskej republiky. 

 	O 	N 	Pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Podľa čl. 19 Zásad vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv NR SR vyslovuje súhlas okrem iného so zmluvami o ľudských právach a základných slobodách pred ich ratifikáciou. Predkladateľ predkladá návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia. Návrh na ratifikáciu Euróspkeho zákonníka sociálenho zabezpečenia bude predložený na rokovania vlády SR a NR SR osobitne.  	
MS SR 	Návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia 
• Na obale materiálu navrhujeme v časti „Predkladá:“ doplniť ministra zahraničných vecí SR. 
• V návrhu uznesenia vlády SR je žiaduce v súlade so Zásadami vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv schválenými uznesením č.615 z 26.8.1997 (Vzor č.7) doplniť bod C. o úlohu pre ministerku práce, sociálnych vecí a rodiny SR predložiť podpísaný Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia vláde SR s návrhom na ďaľšie opatrenia. 
 	O 	ČA 	Prvá pripomienka bola zapracovaná do textu. 
Druhá pripomienka nebola zapracovaná do textu. 
Pripomienkujúci - MS SR - sa odvoláva na vzor č. 7 zásad vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv schválenými uznesením č.615 z 26.8.1997. Ide konkrétne o vzor uznesenia vlády SR o uzavretí prezidentskej zmluvy, pri ktorej sa predpokladá jej predloženie vláde SR po podpise. 
Predkladateľ v ďalšom postupe predloží návrh na ratifikáciu Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia vláde SR, teda nepôjde o osobitné predloženie podpísaného Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia vláde SR.  	
Verejnosť 	návrhu na podpis Eu. zák. o soc. zab. 
1. na medzinár. úrovni vyjadriť podnet /návrh/ na zmenu chápania pojmu "manželka" a "vdova" /čl 1, ods.1f a 1g/ z chápania že ide o "manželku, ktorú jej manžel vyživuje", resp. u vdovy, že ide o "ženu, ktorú vyživoval jej manžel v čase jeho úmrtia" na chápanie a dikciu, že ide o "manželku, resp. vdovu, ktoré sú, resp. boli v partnerskom vzťahu s manželom, či druhom. Má sa totiž presadzovať a vyjadrovať rodová rovnosť a že vo viacerých prípadoch je v rodinách prevažujúcim živiteľom žena. Navyše zahrnúť aj právne chápanie rovnocennosti partnerských vzťahov: druh, družka. 

2. Upozorniť a vziať do úvahy, že podpisom Eu. zák. o soc. zab. musí dôjsť k zmenám v legislatíve SR. Napr. podľa dodatku č. 2, bod 13 je deklarovaná pohrebná dávka /podbod ii/ ako dvadsaťnásobok dennej mzdy bežného pracovníka - muža. Potom napr. pri priem. hod. mzde mužov v roku 2007 v sume 145 Sk /Spr. o soc. sit. obyv. SR v r. 2007 str. 39/ x 8 hod. = denne 1160 Sk. Potom pohrebné v SR by malo byť 23200 Sk a je od 1.9.2007 len 2400 Sk. Malo by sa teda zvýšiť 10 násobne. 

Ing. Michal Majtán, PhD., člen sociálnej komisie JDS v.r. 	O 	N 	Pripomienky neboli zapracované do textu. 
Anglické znenie textu, ktoré je určujúce, nemožno meniť inak, ako legislatívnym procesom v Rade Európy. 
Ide o podmienky, ktoré sú súčasťou vnútroštátnej legislatívy. Návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia sa nezaoberá analýzou vnútroštátnej legislatívy.  	
ÚPSVAR 	 
1/ V texte materiálu „Európsky zákonník sociálneho zabezpečenia Rady Európy“, konkrétne v dodatku č. 1 - Medzinárodná typová odvetvová klasifikácia všetkých ekonomických činností je očíslovaný zoznam odvetví a hlavných skupín. V tejto súvislosti uvádzame, že v prílohe k Vyhláške Štatistického úradu Slovenskej republiky z 18. júna 2007, č. 306/2007 Z.z., ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia ekonomických činností (SK NACE Rev. 2) je iné číslovanie ekonomických činností ako v dodatku č. 1 Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia Rady Európy. Z tohto dôvodu navrhujeme vykonať opatrenia smerujúce k zjednoteniu číselného označenia ekonomických činností uvedených v týchto materiáloch. 
2/ V „Správe o možnosti ratifikácie Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia“ sa používa skratka „EZSZ“. V prvej časti tohto materiálu – Článok 2 ako aj v ďalšom texte tohto článku je použitá skratka „ESZS“. Vzhľadom k tomu, že pri uvádzaní tejto skratky došlo ku chybe v písaní, je potrebné v celom texte predmetného materiálu používať len skratku „EZSZ“. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka č. 2 bola zapracovaná do textu. 
Pripomienka č. 1 nebola zapracovaná do textu. 
Anglické znenie, ktoré je určujúce, nemožno meniť inak, ako legislatívnym procesom v Rade Európy.  	
OVA 	m. č. 4105/2009-I/70 
Stanovisko odboru vládnej agendy ÚV SR k „Návrhu na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia“ (č. m. 4105/2009-I/70) – 1. časť 

Z hľadiska technických a jazykových úprav uplatňujeme k materiálu tieto pripomienky: 

I. Predkladacia správa: 
ods. 1, 2. r.: „17.3.1968“ nahradiť „17. 3. 1968“ – podobne písať aj všetky ďalšie dátumy 
ods. 2, 6. r.: „utváraniu“ nahradiť „utváranie“ 
ods. 3, 2. r.: „Vláda“ nahradiť „vláda“ 
ods. 4, 6. r.: „chartou) preto“ nahradiť „chartou), preto“ 

II. Komuniké: 
1. r.: „materiálu“ nahradiť „materiál“ 
2. r.: „návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia“ nahradiť 
„Návrh na podpis Európskeho zákonníka sociálneho zabezpečenia.“ 

III. Príloha: 
str. 1, ods. 1, 2. r.: medzi slová „konštatovaním či“ vložiť čiarku 
str. 2, (1), 2. r.: medzi slovami „pracovníci, vrátane“ vynechať čiarku 
str. 3, (5), 2. r.: „prostredníctvom ktorého“ nahradiť „ktorého prostredníctvom“ 
(6), 4. r.: „doba“ nahradiť „čas“ 
str. 5, ods. 2, 4. r.: medzi slová „systému založeného“ vložiť čiarku 
2. zar., 4. r.: medzi slovami „republiky, s tým“ vynechať čiarku 
8. zar., 1. r.: „zárobok“, a“ nahradiť „zárobok“ a“ 
str. 6, ods. 6, 4. r.: „zamestnávateľom a to“ nahradiť „zamestnávateľom, a to“ 
str. 7, ods. 1 po c), 4. r.: „t. zn. ak“ nahradiť „tzn., ak“ 
ods. 2 po c), 4. r.: „ozbrojených“ nahradiť „Ozbrojených“ 

IV. Materiál: 
str. 2, ods. 2, 2. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 5, 2. r.: medzi slová „úrovni ako“ vložiť čiarku 
pozn.2, 1. r.: „Oznámenia“ nahradiť „oznámenia“ 
str. 3, g): „v čase“ nahradiť „do času“ 
2., 2. r.: medzi slová „starostlivosti alebo“ vložiť čiarku 
str. 5, čl. 7, 3. r.: „povahy a to“ nahradiť „povahy, a to“ 
čl. 9, a), 2. r.: medzi slovami „zamestnancov, a tiež“ vynechať čiarku 
b), 2. r.: medzi slovami „obyvateľov, a tiež“ vynechať čiarku 
str. 6, 4., 2. r.: medzi slová „prostriedkami ako“ vložiť čiarku 
čl. 12, 4. r.: „príjmu“ nahradiť „prijmú“ 
str. 7, 1., 3. r.: „65 alebo“ nahradiť „65, alebo“ 
str. 8, 1., 2. r.: detto 
str. 9, čl. 24, 1., a), 1. r.: „12 mesačného“ nahradiť „12-mesačného“ 
b), 1. r.: detto 
2., 5. r.: detto 
3., 3. r.: „ustanovenú“ nahradiť „stanovenú“ 
str. 10, čl. 25, 1. r.: medzi slová Zákonníka zabezpečí“ vložiť čiarku. 

 	O 	ČA 	Pripomienky boli čiastočne zapracované do textu.