Predkladacia  správa

         Z uznesenia  vlády č. 363/2001 zo dňa  25. apríla 2001 k analýze vývoja príčin nezamestnanosti a návrhu opatrení na jej znižovanie vyplynula z  prílohy A, úloha č. 10    pre  ministra hospodárstva,  guvernéra Národnej banky Slovenska v spolupráci s a.s.  SARIO,  predkladať  na rokovanie Porady ekonomických ministrov vlády Slovenskej republiky (PEM) štvrťročne správu o príleve priamych zahraničných investícií (PZI).  Uznesením vlády SR č. 213 zo 6.marca 2002 bola zmenená periodicita predkladania Správy o príleve zahraničných investícií zo štvrťročnej na polročnú. 
        Správa bola dňa 11.11.2002 prerokovaná na  Porade ekonomických ministrov vlády SR, ktorá vzala  predloženú správu na vedomie s pripomienkami a  odporučila predkladateľovi  dopracovať  správu o vznesené pripomienky, doplniť analýzu o dosiahnuté efekty  a predložiť  na prerokovanie vo vláde  SR. 

         Základom pre vypracovanie správy o príleve priamych zahraničných investícií sú    štatistické údaje   o príleve zahraničných investícií evidovaných Národnou bankou Slovenska (NBS) za rok 2001, ktorá vykonáva spracovanie údajov o príleve priamych zahraničných investícií   štvrťročne na základe výkazu DEV 1 - 12 za účelom sledovania platobnej bilancie.    
           Materiál obsahuje aj  podrobnejšiu   analýzu  vplyvu priamych zahraničných investícií na ekonomický rast Slovenska. Táto bola realizovaná  vyselektovaním   podnikov so zahraničnou účasťou ako i subjektov  bez zahraničnej účasti  v jednotlivých odvetviach priemyslu SR.      Z  údajov predkladaných Štatistickému úradu SR za roky 1995 - 2001 bola vypracovaná  komplexná  analýza hospodárenia jednotlivých organizácií a ich vplyv na  jednotlivé oblasti ekonomiky  SR.   

           Od transformácie a.s. SARIO na š.p.o. t.j. od 1.10. 2001 do 31.12.2001 bolo realizovaných 5 projektov, pri ktorých SARIO š.p.o. asistovalo a sú uvedené v časti prílohy.  
           Celkove má š.p.o. SARIO  rozpracovaných 105 investičných zámerov. Pretože potenciálni investori striktne žiadajú z dôvodu obchodného tajomstva dodržiavať utajovanie ich investičných zámerov,  nie je možné poskytnúť podrobnejšie údaje a vykonať   analýzu realizovaných a pripravovaných projektov. V súčasnosti sa  pripravuje na predloženie do vlády materiál o činnosti š.p.o. SARIO dôverného charakteru, v ktorom  budú uvedené podrobnejšie analýzy jednotlivých projektov a činností zabezpečovaných   organizáciou.   
           Z priloženej analýzy podnikov so zahraničnou účasťou vyplýva, že  ukazovateľ hodnoty PZI na jedného obyvateľa (ako medzinárodne najpoužívanejší indikátor simplifikovaných komparácií) je v  SR v  porovnaní s  napr. ČR a  Maďarskom na stále nízkej úrovni (v roku 2001 práve prekročil hodnotu 1000 USD), štatistickou analýzou preukázateľný podiel podnikov s  prevažujúcim vlastníctvom zahraničných investorov predstavoval ku koncu roka 2001 za spracovateľský priemysel ako celok nasledovné významné hodnoty:
-	takmer 53% na celkovej produkcii spracovateľského priemyslu SR (61% podiel na produkcii tej časti podnikov, ktorá v roku 2001 vykázala v  hospodárení zisk);
-	57%-ný podiel na celkovej hodnote aktív (hmotný a  nehmotný investičný majetok odpisovaný) spracovateľského priemyslu SR;
-	takmer 37% celkovej hodnoty základného imania (equity kapitál) podnikateľských subjektov v spracovateľskom priemysle SR.

           Dôležitý je charakter a význam jednotlivých faktorov ovplyvňujúcich minulé, súčasné a budúce rozhodovanie zahraničných investorov o ich vstupe do hospodársko-sociálneho priestoru SR. Kvalita podnikateľského prostredia, celkový inštitucionálno-právny, alokačný a redistribučný rámec v SR sa v období posledných troch rokov nesporne zatraktívnili. Stále nízka a medzinárodne významne kompetitívna úroveň faktorových cien v SR je však naďalej nesporne dominujúcim motívom. Ak priemerná úroveň produktivity práce v spracovateľskom priemysle SR dosahuje v súčasnosti (2001) takmer 50% priemernej úrovne tejto v štyroch menších výrazne otvorených ekonomikách EÚ (Belgicko, Holandsko, Rakúsko a Dánsko) a to po prepočítaní na paritu kúpnej sily, tzv. jednotkové náklady práce v SR (2001) nedosahujú ani 27 % tejto úrovne a mzdová úroveň len takmer 14 %. Potenciál lacnejšej a pritom kvalifikovanej pracovnej sily teda ešte stále nie je, napriek zjavnej regionálno-štrukturálnej a kvalifikačnej rigidite trhu práce a nezamestnanosti, v SR ako motív vstupu zahraničných investorov vyčerpaný. 
         Viaceré indikátory naznačujú, že potenciál existujúcich aktív  podnikateľských subjektov v nefinančnej sfére, s výnimkou nateraz nedoprivatizovaných majetkových účastí v tzv. sieťových odvetviach, už rozhodne nie je významný. Je preto nevyhnutné prednostne orientovať jednotlivé prvky národnej stratégie prílevu PZI a politiky pre jej realizáciu na politiku podpory tzv. greenfieldov („investície na zelenej lúke“) a s tým súvisiace dobudovanie systémovej infraštruktúry v SR a posilnenie jej kompatibility.

          Hospodárstvo SR  nie je a zrejme ani nebude z aspektu svojej kapacitnej a štrukturálnej podstaty ekonomikou s prevahou tzv. kapitálovo-trhového externého financovania, a dcérske spoločnosti zahraničných nadnárodných investorov nebudú teda považovať za racionálne etablovať sa v SR ako obchodné spoločnosti s významnou hodnotou vlastného akciového kapitálu. Formou ich prítomnosti v ekonomike SR teda často už i v súčasnosti sú obchodné spoločnosti so zanedbateľným základným imaním, ale pritom s tržbami a výnosmi v hodnotách stoviek miliónov či dokonca v miliardách Sk. Je teda nepochybné, že pre čo najkomplexnejšiu analýzu prítomnosti a najmä rozsahu vplyvu zahraničných investícií v SR bude v budúcnosti potrebné uskutočňovať osobitné šetrenia a analýzy nad rámec pravidelne vykazovaných štatistických údajov o ich príleve evidovaných v NBS, i keď tieto sa nepochybne vykazujú a spracúvajú podľa medzinárodných štandardov.
           
          Záverom možno uviesť, že  účasť zahraničných firiem v našich podnikoch prispieva k národohospodárskym efektom týchto investícií ako sú difúzia nových technológii, napojenie domácich subdodávateľov na projekty iniciované zahraničnými investormi, vplyv na zmeny v štruktúre a kvalifikácii pracovných síl prostredníctvom trhu práce. Modernizácia firiem vedie  k progresívnym zmenám vo výrobných programoch  a tiež je dôležitým činiteľom pri transformácií našich podnikov na trhové subjekty vytváraním  konkurenčného  prostredia. Výrazným príkladom  rozvoja podniku prísunom nových technológií a zároveň aj  zvýšenia zamestnanosti je napr. Volkswagen Bratislava. Nadväzne na pomerne nízky nárast priamych zahraničných investícií do SR nemožno očakávať výrazný nárast zamestnanosti.  Vplyv prijatých opatrení na zamestnanosť bude možné hodnotiť v dlhších časových intervaloch, pretože proces investovania  si vyžaduje dlhšiu  prípravu a následnú realizáciu projektov. 
      
          Prílohy  k materiálu obsahujú -   Vývoj prílevu zahraničných investícií od  roku     1996   ( začiatok  spracovania údajov o zahraničných investíciách podľa novej metodiky), Prehľad projektov v štvrtom kvartáli  2001 zabezpečovaných    SARIO  š.p.o., Prehľad žiadateľov o vydanie osvedčenia o významnej investícií,    Prehľad žiadateľov o investičné stimuly,   Zoznam podporených a pripravovaných priemyselných parkov.    

           Predkladaný materiál  nemá legislatívnu a koncepčnú povahu,  vláda SR materiál berie na vedomie, a preto v súlade s čl. 10 odsekom 6 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (schválenej uznesením vlády SR č. 512 z 13. 6. 2001) nebola správa  zaslaná na medzirezortné pripomienkové konanie.