Analýza vplyvu platnej legislatívy 
na podporu využívania biomasy na energetické účely a návrh na ďalšie riešenie

I.     prehľad legislatívy a prijatých dokumentov SR v oblasti využívania biomasy na   
           energetické účely

          Aj Slovenská republika, ako člen EÚ sa otázkou podpory obnoviteľných zdrojov energie (OZE) zaoberá na národnej úrovni. Ako vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR z r. 2002, v ktorom sa uvádza, že vláda zváži motivačné pravidlá pre využívanie domácich primárnych energetických zdrojov vrátane využívania obnoviteľných zdrojov energie. Vláda cíti spoločnú zodpovednosť s krajinami EÚ pri riešení problémov ochrany ovzdušia, ozónovej vrstvy Zeme a klimatických zmien a bude podporovať zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie a kontrolu technológií.

	Jednou z priorít Energetickej politiky SR schválenej v januári 2006 je aj zvyšovať podiel obnoviteľných zdrojov energie na výrobe elektriny a tepla s cieľom vytvoriť primerané doplnkové zdroje potrebné na krytie domáceho dopytu.
	
          Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja SR z októbra 2001 je ďalším dokumentom pre všetky rezorty, ktorý priamo vyzýva k postupnej náhrade neobnoviteľných zdrojov za obnoviteľné, ktorých potenciál je na území Slovenska veľký – najmä biomasa, geotermálna energia, vodná energia, slnečná energia a veterná energia. V dokumente sa priamo poukazuje na významný podiel pôdohospodárstva pri riešení tejto problematiky formou netradičných zdrojov energie, ako sú bionafta, bioplyn, slama a drevoštiepky.

          V „Strednodobej koncepcii politiky pôdohospodárstva na roky 2004 až 2006“ decembra 2003 v časti poľnohospodárstvo a potravinársky priemysel sa počíta aj s využívaním pôdy na pestovanie rastlín, ktoré nebudú využívané na výrobu potravín.

          Predkladaný materiál nadväzuje na Koncepciu využívania obnoviteľných zdrojov energie, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 282 z 23. apríla 2003 a ktorá priblížila základný rámec pre rozvoj využívania OZE. Rozvoj využívania dendromasy ako významného prvku OZE je nevyhnutný aj s ohľadom na ambiciózny indikatívny cieľ výroby elektrickej energie na úrovni 31 % z celkovej spotreby elektriny do roku 2010, ktorý Slovenská republika prijala v rámci prístupových rokovaní s EÚ a ktorý spolu s indikatívnymi cieľmi ostatných členských krajín zabezpečí dosiahnutie spoločného cieľa EÚ uvedeného v smernici č.  2001/77/ES o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu. Vláda SR prijala 7. 7. 2004 uznesením č. 667 Správu o pokroku v rozvoji obnoviteľných zdrojov energie vrátane stanovenia národných indikatívnych cieľov pri využívaní obnoviteľných zdrojov energie, ktorý uvádza ako národný cieľ výroby elektriny z OZE na úrovni 19 %. V súčasnosti je podiel elektrickej energie vyrobenej z OZE 15 %. Za progresívny krok možno považovať schválenie Koncepcie využívania poľnohospodárskej a lesníckej biomasy na energetické účely vládou SR 1. 12. 2004.

          Napriek prijatým koncepčným materiálom, ktoré sa zaoberajú OZE a ich využitím, nedošlo v rámci Slovenska k očakávanému zvýšeniu využívania  OZE. 
          Aj keď z legislatívy a smerníc EÚ vyplývajú  pre SR určité záväzky v oblasti legislatívy, doposiaľ nebol schválený samostatný zákon o obnoviteľných zdrojoch energie a ani sa o jeho zaradení do legislatívnej prípravy neuvažuje. Využívaním OZE sa zaoberajú hlavne  energetické zákony: zákon č. 656/2004 Z. z. o energetike, zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike a zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov. Legislatíva k ochrane životného prostredia, teda hlavne ovzdušia, vody a pôdy sa zaoberá  limitnými hodnotami emisií i zdrojov znečisťovania, ale  odvolávky alebo zmienky o OZE v nich nie sú. (zákon 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii o kontrole znečisťovania životného prostredia, zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia, vyhláška MŽP SR č. 409/2003 Z. z., ktorou sa ustanovujú emisné limity a podmienky prevádzkovania zdrojov znečisťovania ovzdušia, vyhláška MŽP SR č. 706/2002 Z. z. o zdrojoch znečisťovania ovzdušia, o emisných limitoch, podmienkach prevádzkovania a kategorizácii zdrojov znečisťovania, nariadenie vlády SR č. 124/2005,  ktorým sa ustanovujú pravidlá pre fungovanie trhu s elektrinou.
          Do novelizovaných energetických zákonov sa vkladali pomerne veľké očakávania pri podpore obnoviteľných zdrojov energie. Ako však ukázala prax, očakávaný nárast využívania OZE sa nedosiahol. 
Podrobnejšia analýza jednotlivých zákonov je v prílohe č. 1.
           Zvýšenie podielu výroby elektriny z OZE boli zaznamenané po prijatí samostatných zákonov o OZE v niektorých štátoch EÚ.  Podľa skúseností z okolitých krajín (Nemecko, Rakúsko, Česká republika) ako optimálne riešenie sa javí  prijatie samostatného zákona o využívaní OZE alebo novelizovať príslušné zákony.

II.     Podporné mechanizmy v SR

          Na základe analýzy slovenskej legislatívy v oblasti OZE hlavne biomasy, možno konštatovať, že podporná politika v SR v otázkach využívania biomasy je nedostatočná, čomu nasvedčuje minimálny nárast zariadení na výrobu energie z biomasy a OZE všeobecne.
          Analýza energetických zákonov poukázala na nedostatočnú podporu energie z OZE. Vyššie využitie výroby elektriny a tepla z OZE by napomohlo ustanovenie o všeobecnom hospodárskom záujme. Výkupné ceny  elektriny vyrobenej z OZE (zelená elektrina) sú aj naďalej nízke a ich garancia je len na jeden rok, čo nezabezpečuje stabilitu investícií v tejto oblasti (výnos Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 2/2005).
           O nedostatočnej legislatívnej podpore zariadení na výrobu energie z OZE svedčí aj čerpanie prostriedkov sektorových operačných programov (SOP) v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Analýza podporných mechanizmov bola spracovaná k 31. 8. 2005.

    SOP  Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 

          V tomto programe v opatreniach 1.1 a 1.2 bolo schválených spolu 838 projektov v objeme 4 753 849 000 Sk a problematikou OZE sa zaoberal len jeden projekt v objeme 547 000 Sk, čo predstavuje 0,01 % objemu financií.

    SOP  Priemysel a služby

          V tomto programe bolo schválených 51 projektov v objeme 1 775 540 553 Sk a problematikou obnoviteľných zdrojov energie sa zaoberalo 24 projektov v objeme 1.508.112.026 Sk, čo predstavuje 84 % objemu celkovej podpory. Na biomasu bolo 13 projektov v objeme 801 295 535 Sk, čo predstavuje 45 % objemu celkovej podpory.        

     V rámci Operačného programu Základná infraštruktúra, priorita č. 2: Enviromentálna infraštruktúra, opatrenie 2.2: Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry na ochranu ovzdušia bolo k 31. 12. 2005 podporených 18 projektov, z toho 8 bolo zameraných na podporu využívania OZE v celkovom objeme finančných prostriedkov (štátna pomoc a ERDF) 663 624 835,58 Sk. V opatrení 2.3: Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva bolo k 31. 12. 2005 schválených 31 projektov, z toho jeden projekt v objeme 4 875 203 Sk bol obsahovo zameraný na využitie biomasy.

Schéma pomoci de minimis v tejto schéme pomoci bolo hodnotiacou komisiou schválených 6 projektov vo výške 11 157 521.-Sk a na OZE  dva projekty vo výške 6 127 121.-Sk.          Environmentálny fond poskytol  finančné prostriedky celkovo na 611 projektov v 5 oblastiach, z čoho bolo 6 projektov na využívanie biomasy na energetické účely. Celkovo fond poskytol finančné prostriedky vo výške 1 214 235 570  Sk, z čoho bolo na OZE 14 806 000 Sk, čo predstavuje   1,2 % z toho na biomasu 13 700 000 Sk. V kapitole ochrana ovzdušia a ozónovej vrstvy zeme bolo schválených 14 projektov na plynofikáciu a rekonštrukciu plynových kotolní v sume 8 709 000 Sk.   
V tabuľke 1 je uvedený sumár čerpania prostriedkov z podporných programov. 

Tabuľka 1              Čerpanie prostriedkov z podporných programov.

Schéma pomoci	Celkový počet projektov	Celkové poskytnuté prostriedky v tis.Sk	Projekty na OZE	Z toho na biomasu	Z toho na poľnohospodársku biomasu	Prostriedky na projekty OZE v tis.Sk	
SOP PaRv	838	4 753 849	1	1	-	547	
SOP PaS	51	886 228	24	13	-	779 645	
OP ZI*	107	4 184 233	9	9	-	668 482	
De minimis	6	11 157	4	2	-	6 127	
Envirofond	611	1 214 235	9	6	-	14 806	
spolu	1 613	11 049 702	47	31	-	1 469 607	

*OP ZI bola analyzovaná len priorita č. 2  Environmentálna infraštruktúra (MŽP SR)

          Ako vyplýva z tabuľky, celkovo bolo na projekty vyčerpaných viac ako 11 miliárd Sk, z tohto objemu na projekty využívania obnoviteľných zdrojov energie, ktorých bolo celkovo 47, bolo vyčerpaných 1 469 607 mil. Sk, čo predstavuje 13,29 %  podiel.  Na využívanie poľnohospodárskej biomasy na energetické účely nebol schválený ani jeden projekt.

III.    Analýza legislatívy EÚ v oblasti OZE

          Mnohé legislatívne opatrenia EÚ smerujúce k obnoviteľným zdrojom energie nadväzujú na redukčné ciele deklarované v Kyótskom protokole. Protokol  z tretej  celosvetovej konferencie strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, konanej v japonskom Kyóte v roku 1997, zaväzuje signatárov znížiť svoje emisie skleníkových plynov v priemere o 5,2 % do roku 2012 oproti skutočnosti v roku 1990. Limity jednotlivých štátov sú pritom veľmi odlišné. K najvyššiemu zníženiu sa zaviazalo Európske spoločenstvo a niektoré ďalšie krajiny, a to až o 8 % .

          Snaha štátov EÚ o podporu využívania obnoviteľných zdrojov energie (OZE) je jasne formulovaná v Bielej knihe  z 26. 11. 1997, v ktorej je stanovený 12 % podiel OZE z celkovej spotreby energie v cieľovom roku 2010. 
          Zelená kniha s názvom „ K európskej stratégii bezpečnosti dodávky energie“ zdôrazňuje, že EÚ je extrémne závislá od vonkajších dodávok energie. Závislosť od dovozu a rastúce podiely dovozu zvyšujú riziko prerušenia dodávky alebo ťažkosti s nimi. Zelená kniha ďalej zdôraznila, že bezpečnosť dodávky energie je veľmi dôležitá pre budúci  trvalo udržateľný rozvoj. K dosiahnutiu tohoto cieľa smeruje celý rad čiastkových krokov v rozličných sektoroch.

         Doposiaľ boli v EÚ prijaté smernice, ktoré sa zaoberajú obnoviteľnými zdrojmi energie:

          Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 na podporu elektriny vyrobenej z obnoviteľných energetických zdrojov na vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. ES L 283, 27. 10. 2001).
          Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore využitia biopalív alebo iných obnoviteľných zdrojov pre dopravu (Ú. v. EÚ L 123, 17. 05. 2003).
            Otázkami ochrany životného prostredia sa zaoberá aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, z 13. októbra 2003, ktorou sa ustanovuje schéma obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 275, 25. 10. 2003).
          Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES  z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na  vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/42/EHS (Ú. v. EÚ L 052, 21. 02. 2004). 
          Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003, ktorá ustanovuje pravidlá výroby, prenosu, distribúcie a dodávky elektriny na vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 176, 15. 07. 2003).
           Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. ES L 001, 04. 01. 2003).

IV.          Premietnutie legislatívy EÚ do legislatívy SR

          Podporná politika OZE v SR by sa mala odvíjať z aproximácie smerníc EU o OZE do slovenskej legislatívy. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 na podporu elektriny vyrobenej z OEZ bola zohľadnená v energetických zákonoch SR, hlavne zákone č. 656/2004 Z. z. o energetike a v novele zákona č.  276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach. Napriek prijatiu nových energetických zákonov  zohľadňujúcich európsku legislatívu v oblasti OZE, sa nedosiahli predpokladané nárasty počtu zariadení na využívanie OZE, čo spôsobila hlavne absencia platnosti stanovenia výkupných cien do 31. 12. 2005 a dlhšieho regulačného obdobia. Stanovenie výkupných cien bude vhodnejšie riešiť nie pevnými ale minimálnymi cenami. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore využitia biopalív zatiaľ nie je premietnutá do slovenskej legislatívy a vypracovaný Národný program rozvoja biopalív len naznačuje, akým spôsobom by mali legislatívne práce nasledovať. 
          Zákon č.658/2005 Z. z., ktorým bol novelizovaný zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, splnomocnil Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (URSO), aby v rámci nezávislej regulačnej politiky stanovil výkupné ceny elektriny.
        Výnos úradu č. 2/2005 rieši túto problematiku, ale nerieši ju  garanciou výkupných cien na dlhšie časové obdobie.
          Smernica Európskeho parlamentu a Rady  2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore   kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/42/EHS bude transportovaná do slovenského právneho poriadku.  

V.         Podporné mechanizmy v niektorých členských štátoch EÚ

          V jednotlivých štátoch EÚ pristupujú k podporným opatreniam využívania OZE diferencovane, ale so spoločným cieľom, splniť  záväzok EÚ dosiahnuť 12 % podielu OZE na celkovej spotrebe primárnych energetických zdrojov (PEZ). Jednotlivé národné legislatívne normy vychádzajú zo znenia smerníc EÚ a rešpektujú jednotlivé národné špecifiká, tradície a kultúru. Za zmienku stoja niektoré národné podporné mechanizmy, ktoré majú za následok nárast podielu OZE a najmä biomasy na celkovej energetickej bilancii jednotlivých členských štátov únie:

Mechanizmy podpory vo vybraných štátoch EÚ

Krajina	Prevládajúce mechanizmy podpory	Ďalšie dostupné nástroje	
Česká republika	výkupné ceny (ročne upravované) – pre biomasu a bioplyn 7,69 ct/kWh (sprevádzkované pred  1.1.2004), pre kogeneráciu biomasy s uhlím 6.15 ct/kWh, bioplyn po 1.1.2004) 7.38 ct/kWh plus oslobodenie od daní až do 5 rokov pre OZE investície	bonusy pre necentralizo-vanú výrobu 0.06 ct/kWh pri 110 kW, ct/kWh na vyššie napätie 0.02 ct/kWh na nižšie napätie investičná podpora z rôznych fondov	
Rakúsko	výkupné ceny – pre pevnú biomasu a odpady s vysokým podielom biologickej zložky 10.2 – 16 ct/kWh (2 – 10 MW), 6.5 ct/kWh (hybridné rastliny); palivá vrátane biologického odpadu 6.6 – 12.8 ct/kWh (2 – 10 MW), 4 – 5 ct/kWh (hybridné rastl.); tekutá biomasa < 200 kW 13 ct/kWh, > 200 kW 10 ct/kWh; bioplyn 10.3 – 16.5 ct (kWh;, splaškový a skládkový plyn 3 – 6 ct/kWh	investičná podpora približne 30 % na základe projektu	
Nemecko	výkupné ceny – pre biomasu: do 150 kW 11.5 ct/kWh 500 kW – 5 MW 8.9 ct/kWh, 5 – 20 MW 8.4 ct/kWh. Ďalšie platby medzi 2 až 6 ct/kWh možné za určitých podmienok. Za biomasu v kom-binovaných systémoch (teplo/elektr.) sa platia ďalšie 2 ct/kWh. Skládkový a splaškový plyn: do 500 kW 7.67 ct/kWh, 501 kW – 5 MW 6.65 ct/kWh. Pre nové projekty je minimálna cena redu-kovaná ročne o 1.5 % počnúc 1. januárom 2005.	investičná podpora	
Slovinsko	výkupné ceny – pre biomasu do 1 MW 6.98 ct/kWh, biomasa nad 1 MW 6.76 ct/kWh (platné od apríla 2002). Oprávnení producenti môžu zvoliť namiesto toho trhovú cenu plus bonus (pre biomasu 3.5 – 3.28 ct/kWh)	daň z CO2	
Maďarsko	výkupné ceny – 7.3 ct/kWh v r. 2004, cena garan-tovaná do r. 2010 bez rozdielu technológií
(rozdielne sú ceny energie v špičke a mimo nej)	investičná podpora, DPH na energie je 25 %	
Poľsko	systém kvót – zásobovatelia elektrinou sú zaviaza-ní k podielu OZE na svojom portfóliu (pre rok 2003 to bolo najmenej 2.65 % a 7.5 % pre rok 2010 a neskôr)	granty a pôžičky z environ. fondov, úvery s nízkymi úrokmi, daňové úľavy pre poľnohosp. produkciu viazanú na OZE	
Fínsko
	vrátenie daní za energiu – u biomasy 0.42 ct/kWh	investičná podpora 30 % u novej investície	
Holandsko	výkupné ceny – sadzby v roku 2004 pre kombino-vanú biomasu a odpady 2,9 ct/kWh, pre čistú veľ-korozmernú biomasu 5.5 ct/kWh, pre malorozmer-nú biomasu 8.2 ct/kWh	daňová podpora	

Použitý zdroj:
Energy End – Use Efficiency and Electricity from Biomass, Wind and Photovoltaics in The European Union, Status report 2004, Európska komisia, GR JRC, Ispra, Taliansko

Vo väčšine štátov EÚ-25, kde sa zvyšuje podiel výroby energie z OZE, sú výkupné ceny energie prevládajúcim mechanizmom podpory a sú vhodne doplňované ďalšími podpornými nástrojmi,  ako napr. investičná podpora alebo daňové nástroje.

VI.    Analýza zdrojov biomasy

         Biomasu možno rozdeliť z hľadiska energetického využitia do troch základných skupín:
-	biomasa vhodná na spaľovanie (výroba tepla na vykurovanie, ohrev teplej úžitkovej a technologickej vody, sušenie poľnohospodárskych produktov, prípadná výroba elektriny), fytomasa rastlín (slama), drevný odpad (sady, vinohrady, nálet drevín na trvalých trávnych porastoch hlavne v horských a podhorských oblastiach), energetické rastliny (ozdobnica čínska, cirok, štiav, konope),
-	biomasa vhodná na výrobu biopalív vo forme metylesterov rastlinných olejov ako zložka do motorovej nafty (repka, obilie) alebo vo forme bioalkoholu ako zložka do benzínov (kukurica, obilniny, cukrová repa, zemiaky),
-	biomasa vhodná na výrobu bioplynu s následnou kombinovanou výrobou tepla a elektriny kogeneráciou (exkrementy hospodárskych zvierat, zelené rastliny, siláž).
          Pri analýze zdrojov biomasy  na energetické využitie sa ďalej počíta s dvoma možnosťami jej využitia a to v samotnom rezorte, to znamená výroba energie pre vlastnú potrebu a výroba biomasy na trh vo forme paliva alebo energie (tepelnej, elektrickej).

           V tabuľke 2 je uvedená ročná produkcia poľnohospodárskej biomasy vhodnej na spaľovanie a jej energetický potenciál v SR.

Tabuľka 2   Energetický potenciál poľnohospodárskej biomasy vhodnej na spaľovanie 

Druh biomasy
	Možná ročná
produkcia na
energetické účely v t	Energetický ekvivalent
	
		TWh	PJ	
slama obilná	729 000	2 ,8	10, 4	
kukurica	668 000	2 ,61	9 ,4	
repka	206 000	0,82	2 ,9	
slnečnica	220 000	0,81	2, 8	
drevný odpad	208 000	0,9	3, 1	
biomasa na spaľovanie spolu	2 031 000	7 ,94	28 ,6	
      	
     Z teoretického množstva energie vyrobenej spaľovaním biomasy 28,6 PJ by bolo možné za priaznivých podporných mechanizmov využiť v odvetví poľnohospodárstva 10 až 30 %. Na trhové účely vo forme paliva (balíkovaná slama, brikety, pelety) alebo energie (teplo, elektrina) by bolo možné využiť 10 až 20 % hlavne predajom paliva, poprípade tepelnej energie pre komunálnu sféru (obce).  V prípade nahradenia časti fosílnych palív biomasou aj vo veľkých energetických zdrojoch (teplárne, elektrárne), by podiel biomasy ponúknutej na trh mohol predstavovať až 30 – 50 %.
             Využiteľný potenciál lesnej biomasy (dendromasy) v SR predstavuje ročne hodnotu 1,81 mil. ton s energetickým ekvivalentom 16,9 PJ. Významným zdrojom energeticky využiteľného drevného odpadu je aj drevospracujúci priemysel, ktorý vytvára 1,41 mil. ton drevného odpadu ročne. Z tohoto množstva je 950 tis. ton mechanický odpad a zostatok 460 tis. ton predstavuje čierny výluh pri chemickom spracovaní dreva. Celková energetická hodnota využiteľného odpadu z drevospracujúceho priemyslu je 18,1 PJ, z toho sú 2/3 z mechanického spracovania dreva a 1/3 z čierneho výluhu. 
          Po roku 2010 sa bilancia disponibilnej lesnej dendromasy môže reálne zvýšiť o potenciál z produkcie energetických porastov založených na základe vykonanej rajonizácie území vhodných pre pestovanie energetických lesov na výmere 45 400 ha s produkciou 440 tis. ton prevažne rýchlorastúcich drevín topoľov a vŕb pri krátkom produkčnom cykle 3 – 5 rokov. Stanovenie potenciálu lesnej dendromasy využiteľnej na energetické účely výrazne ovplyvňuje odbytová cene tzv. zameniteľných sortimentov a náklady na ich výrobu. Ide najmä o vlákninové drevo používané v celulózovo-papiernickom priemysle. Zaujímavé sú najmä oblasti s malým podielom guľatinového dreva, kde klasické výrobné postupy a dopravné náklady neumožňujú dosiahnutie primeranej ekonomickej efektívnosti. Riešením je výroba palivových štiepok pre odberateľov v spádovej oblasti produkcie paliva. Štiepkovaním korunových častí  stromov možno dosiahnuť zužitkovanie aj doteraz nevyužívanej tenčiny a hrubiny korún stromov. Podľa predbežných odhadov možno takto využiť 20 až 30 % ročnej produkcie tenkého dreva, t. j. 600 – 900 tis. m3 .
          Prvé skúsenosti ukazujú, že na trh pre energetické využitie dreva vstúpi aj komunálna sféra a podnikateľské firmy s produkciou dendromasy z čistenia a orezov stromoradí, parkov, zelene zo sídelných centier, ako aj z udržiavania voľne rastúcej zelene, pozemkov okolo železničných tratí a produktovodov v objeme 300 tis. ton ročne.
          Potenciál zdrojov dendromasy tak do roku 2020 vzrastie oproti súčasnému stavu o 714- 914 tis. ton ročne, takže celkový potenciál energeticky využiteľných zdrojov môže dosiahnuť 2524 – 2724 tis. ton ročne.
          Aby Slovensko splnilo požiadavku vyplývajúcu zo smernice 2003/30/EC o podpore využitia biopalív, musí vyčleniť výmeru 100 000 ha na pestovanie repky ako suroviny na výrobu  metylesterov rastlinných olejov ako biologickej zložky do motorovej nafty (bionafta) a  na pestovanie vhodných komodít na produkciu bioalkoholov ako biologických zložiek do benzínov. Predpokladaná ročná produkcia biopalív je 200 000 ton s energetickým potenciálom 7.0 PJ. Pri výrobe takéhoto množstva biopalív vzniká ako odpad vo forme výliskov alebo výpalkov ďalších 400 000 ton biomasy vhodnej na energetické využitie buď formou spaľovania, alebo výrobou bioplynu. Energetický potenciál tejto biomasy predstavuje hodnotu 8,4 PJ. 
          Pri spracovávaní exkrementov hospodárskych zvierat  (ošípaných a časti hovädzieho dobytka) anaeróbnou fermentáciou a následným energetickým využitím vzniknutého bioplynu  pri kombinovanej výrobe tepla a energie v kogeneračných jednotkách je možné ročne vyrobiť 9,27 PJ tepla. Toto teplo sa dá vyrobiť z 27,4 mil. m3 bioplynu, na ktorý je potrebných 13,7 mil. ton exkrementov. Denná produkcia bioplynu priemernej bioplynovej stanice je asi 2 000 m3, z čoho vyplýva, že na Slovensku by bolo možné postaviť 374  bioplynových staníc na spracovanie exkrementov hospodárskych zvierat.
          Slovenské poľnohospodárstvo môže vyčleniť  300 tis. ha na účelové pestovanie zelenej biomasy na výrobu energie, buď vo forme zelených rastlín na výrobu bioplynu (kukurica, obilniny, strukoviny, a pod.) a následnú kombinovanú výrobu elektriny a tepla alebo formou energetických rastlín  na produkciu paliva na výrobu tepla na vykurovanie, ohrev teplej úžitkovej a technologickej vody alebo v sušiarenstve (energetický štiav, ozdobnica čínska, cirok, krídlatka,  technické konope a pod.) je možné vyrobiť ďalších 32 PJ energie. Pri takomto riešení by bolo možné postaviť okolo 1 000 bioplynových staníc s inštalovaným výkonom kogeneračnej jednotky 500 kW a 1 000 zariadení na výrobu tepla spaľovaním o výkone 350 kW.
	V tabuľke 3 je uvedený celkový teoretický energetický potenciál pôdohospodárskej biomasy.

Tabuľka 3         Celkový energetický potenciál pôdohospodárskej biomasy.

Druh biomasy	Množstvo	Energetický potenciál
v PJ	
Poľnohospodárska biomasa na spaľovanie	2 031 tis. t	28,6	
Lesná dendromasa	1 810 tis. t	16,9	
Drevospracujúci priemysel	1 410 tis. t	18,1	
Biomasa na výrobu uvedeného množstva biopalív	200 tis. t 	7,0	
Výlisky a výpalky pri výrobe biopalív	400 tis. t	8,4	
Exkrementy hospodárskych zvierat	13 700 tis. t	9,3	
Účelovo pestovaná biomasa na výrobu energie	300 tis. ha	32,0	
Spolu 		120,3	

           Energetický potenciál pôdohospodárskej biomasy je značne vysoký a predstavuje teoreticky až 15 % ročnej spotreby energie v Slovenskej republike, ktorá je 800 PJ.  Využitím tohoto potenciálu by bolo možné zvýšiť podiel energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie v SR.

           V súčasnosti podiel celkových dodávok primárnej energie (total primary energy supply – TPSE) a z OZE v menších krajinách Európy, je uvedený v grafe 1.
Zdroj: Renewables information, IEA (Internetional Energy Agency), 2004

Graf č.1 

             Pôdohospodárska biomasa  by  tak mohla  zohrať dôležitú úlohu v celej energetickej politike Slovenskej republiky. Aby  v budúcnosti biomasa zohrávala také miesto v našej energetike, ako jej prislúcha, je potrebné uskutočniť viacero opatrení, najmä v oblasti legislatívy a podporných mechanizmov využívania obnoviteľných zdrojov energie.

VII.      Návrh cieľov využívania pôdohospodárskej biomasy v SR do roku 2013

          Časť uvedenej biomasy v tabuľke 3 bude spotrebovaná  v rezorte pôdohospodárstva na výrobu tepla na vykurovanie, ohrev vody a v sušiarenstve, na výrobu bioplynu s následnou kombinovanou výrobou elektriny a tepla, čo prispeje k zníženiu energetickej náročnosti výroby a tým k zníženiu výrobných nákladov na produkciu jednotlivých komodít. Tým sa môže zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárstva na trhoch EÚ. Druhá časť biomasy bude ponúknutá na trh vo forme paliva (brikety, pelety, veľkoobjemové balíky, štiepka) alebo vo forme energie (teplo, elektrina, chlad,). 
          Vychádzajúc z uvedenej analýzy zdrojov biomasy navrhujeme prijať opatrenia na podporu využívania pôdohospodárskej biomasy na energetické účely v SR do roku 2013 tak, aby bolo možné:
-	v poľnohospodárskych podnikoch vybudovať ročne minimálne 30 tepelných zariadení na spaľovanie biomasy s priemerným inštalovaným výkonom 300 kW, čo predstavuje investičné náklady okolo 200 mil. Sk,
-	v komunálnej sfére  vybudovať ročne minimálne 20 tepelných zariadení s priemerným inštalovaným výkonom 1,5 MW, čo predstavuje investičné náklady okolo 400 mil. Sk,
-	prehodnotiť možnosti rekonštrukcie veľkých energetických zariadení s možnosťou využitia pôdohospodárskej biomasy náhradou za časť  používaných fosílnych palív. Ročný objem vhodnej biomasy je 1 mil. ton,
-	ročne vybudovať minimálne 15 bioplynových staníc, pre kombinovanú výrobu tepla a elektriny, s priemerným inštalovaným výkonom 500 kW, čo predstavuje investičné náklady okolo 500 mil. Sk. Ročná výroba  by predstavovala 49 GWh  elektrickej energie a 176 TJ tepla,
-	pre výrobu paliva pre maloodberateľov prehodnotiť riešenie výroby tvarovaných palív z pôdohospodárskej biomasy (brikety, pelety)

VIII.	Návrh opatrení pre dosiahnutie cieľov využívania  biomasy na energetické účely
          
	Opatrenia na podporu využívania biomasy možno rozdeliť do niekoľkých základných skupín:
-	legislatívne opatrenia,
-	podporné programy EÚ,
-	podporné programy národné,
-	technické,
-	sociálne,
-	podpora výskumu a poradenstva.

          Pretože sa väčšina týchto opatrení vzájomne prelína a v konečnom dôsledku sa v niektorých prípadoch nedajú od seba oddeliť, uvádzame podporné opatrenia v jednej kapitole.
         
V kontexte so smernicami EÚ v oblasti OZE a skúsenosťami s podporami OZE vo vyspelých krajinách je vhodné národnú podporu koncipovať do troch oblastí:

a)  podpora pestovania rastlín a drevín na energetické účely
-	dotácie pestovateľom
-	dotácie spracovateľom

b) podpora investícií na obnoviteľné zdroje energie 
-	dotácie 
-	zvýhodnené úvery formou bonifikácie úrokov

c) podpora zelenej energie
- spracovaním metodiky URSO na stanovenie výkupnej ceny elektriny vyrobenej z OZE na obdobie 15 rokov zohľadňujúcej cenové zmeny fosílnych palív.

          Podpora by mala byť zabezpečená najmä legislatívnou formou. Optimálne riešenie je vypracovanie legislatívnych opatrení o podpore výroby elektriny a tepla z biomasy a prijať opatrenia v oblasti daňovej politiky.

Legislatívne opatrenia by mali zabezpečiť:
-     definíciu biomasy (biomasa, dendromasa, fytomasa, zoomasa)
-     stanovenie podmienok pre výrobu, rozvod, využívanie a obchodovanie s teplom   
       a elektrinou vyrábanej z biomasy  
-     v oblasti obchodovania doriešiť otázky cien energií s prihliadnutím na energie z biomasy,
-     určenie podmienok pre stanovenie minimálnych výkupných cien elektriny vyrobenej 
      z biomasy na dlhšie časové obdobie
-    stanoviť podmienky s obchodovaním so zelenými certifikátmi, zelenými bonusmi 
      a spalinami,
-     určiť povinnosť výkupu elektriny z biomasy,
-	stanoviť podmienky pestovania energetických plodín a drevín,
-	stanoviť podmienky podporných programov formou priamych a nepriamych podpôr .

Ostatné opatrenia by mohli zabezpečovať podporu pre:

•	účelové pestovanie  plodín  na energetické využitie pestovaných na ornej pôde, formou doplatku k priamym platbám  vo výške stanovenej nariadením rady EK, bez ohľadu na spôsob energetického využitia,
•	spracovateľov biomasy do formy vhodnej na energetické využívanie formou investičnej podpory v maximálne možnej výške umožnenej legislatívou EÚ o štátnej pomoci,
•	investície do zariadení na využívanie biomasy či už formou rekonštrukcií, modernizácie, alebo výstavby, v maximálne možnej výške umožnenej ES,
•	spracovanie štúdií využívania biomasy na energetické účely,
•	výskum využívania jednotlivých druhov biomasy vrátane pôdohospodárskej biomasy, hlavne aplikovaný výskum, vypísaním štátnej úlohy na roky 2007 až 2013,  v ktorej rámci bude realizovaný aj skúšobný projekt na využívanie pôdohospodárskej biomasy,
•	zavádzanie výsledkov výskumu do praxe formou úhrady časti nákladov užívateľovi na poradenskú činnosť,
•	rozvoj výroby domácich technológií na zodpovedajúcej technickej úrovni formou  vhodných finančných stimulov (napr. daňových prázdnin na 5 rokov),
•	širšie využitie technologických zariadení vyrábaných v SR formou vhodných finančných stimulov pri ich nákupe,
•	vytvoriť podmienky pre možnú podporu elektriny z biomasy do výšky 2 Sk.kWh-1 vyrobenej elektriny.

                 Sprehľadnenie, zjednotenie a  zjednodušenie možností čerpania podporných a štrukturálnych a neštrukturálnych fondov :
-	v zmysle článku 60 nariadenia Rady (ES) č.1689/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) stanoviť v Programe rozvoja vidieka kritérium vymedzujúce operácie podporované EPFRV  a operácie, ktoré sú podporované iným nástrojom podpory spoločenstva,
-	v programe rozvoj vidieka SR pre roky 2007 – 2013 zabezpečiť v rámci osi 3 podporu investícií zameraných na biomasu,
-	v zmysle „Národného strategického referenčného rámca na roky 2007 – 2013“, bude potrebné stanoviť v jednotlivých operačných programoch kritéria pre čerpanie podpory.
              Pri finančnej podpore môže zohrať svoju úlohu aj Fond bývania, ktorý by mal podporovať v individuálnej výstavbe len tie projekty, ktoré v oblasti energetiky využívajú aspoň jednu formu obnoviteľnej energie.
     Využívanie OZE má veľký význam nielen v oblasti ochrany životného prostredia, ale aj v oblasti ekonomickej a strategickej, hlavne možnosťou zníženia importnej závislosti SR od energetických nosičov, ktoré predstavujú v súčasnosti takmer 90 % celkovej potreby. 
     
     Veľmi dôležitú úlohu pri rozvoji využívania biomasy na energetické účely zohráva koordinovaná a finančne nepoddimenzovaná výskumná a poradenská činnosť, ktorá hrá vo vyspelých krajinách EÚ kľúčovú rolu v zavádzaní nových biotechnológií. 

     Pri príprave dlhodobého zámeru štátnej vednej politiky bude potrebné v spolupráci s Ministerstvom školstva SR zaoberať sa riešením využívania biomasy na energetické účely.

          Skúsenosti zo zahraničia jasne ukazujú, že bez aktívnej podpory štátu nie je možné rozvoj využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovanie ich podielu na výrobe energie. Určitou nádejou pre SR môže byť Národný program reforiem pre SR, predložený Ministerstvom financií SR, ktorý v kapitole Kvalitná fyzická infraštruktúra a služby v sieťových odvetviach, veľmi presne opisuje zábrany realizácie využívania obnoviteľných zdrojov energie. Teraz je dôležité, aby sa uvedené zábrany dali odstrániť legislatívnymi opatreniami v čo najkratšom čase.

            Záverom možno konštatovať, že produkcia pôdohospodárskej biomasy a jej využívanie na energetické účely môže aktívne prispieť k záväzku SR  do roku 2010 zabezpečiť 12 % výroby energie z obnoviteľných zdrojov.