Pokyny
Výber
a zamestnávanie
konzultantov
dlžníkmi
Svetovej banky

Január 1997
Revidované v septembri 1997 a v januári 1999 
a Máj 2002

Pokyny
Výber
a zamestnávanie
konzultantov
dlžníkmi
Svetovej banky

Svetová banka
1818 H Street, N.W.
Washington, D.C. 20433

Autorské práva © 1997
Medzinárodná banka pre obnovu
 a rozvoj/SVETOVÁ BANKA
1818 H Street, N.W.
Washington, D.C. 20433, U.S.A.

Prvé vydanie - január 1997
Šieste vydanie - máj 2002
Všetky práva vyhradené
ISBN 0-8213-4147-2

OBSAH
Predslov	v
I.  Úvod	1
Zámer	1
Všeobecné hľadiská	1
Platnosť Pokynov	2
Konflikt záujmov	2
Spôsobilosť	2
Uzatváranie zmlúv vopred a spätné financovanie	3
Združenia konzultantov	3
Banková kontrola, pomoc a dohľad	3
Vyhradené konzultačné služby	4
Zneužitie obstarávania	4
Referencie pre banku	4
Vzdelávanie alebo odovzdanie znalostí	4
Jazyk	5
Hodnotenie výkonu konzultantov	5
Podvod a korupcia	5
II. Výber na základe kvality a ceny (QCBS)	7
Výberový proces	7
Zadávacie podmienky (TOR)	7
Odhad nákladov (rozpočet)	7
Inzercia	8
Užší výber konzultantov	8
Príprava a vydanie žiadosti o ponuky (RFP)	8
Vyzývací list (LOI)	8
Informácie pre konzultantov (ITC)	9
Zmluva	9
Prijímanie ponúk	9
Hodnotenie ponúk : Posudzovanie kvality a ceny	9
Hodnotenie kvality	9
Hodnotenie ceny	10
Kombinované hodnotenie kvality a ceny	11
Rokovania a pridelenie zmluvy	11
Zamietnutie všetkých ponúk a opakovaná výzva	12
Utajenosť informácií	12
III.	Iné výberové metódy	13
Všeobecne	13
Výber na základe kvality (QBS)	13
Výber v podmienkach pevného rozpočtu	13
Výber na základe najnižšej ceny	14
Výber na základe spôsobilosti konzultantov	14
Výber z jediného zdroja	14
Komerčné postupy	14
Výber určitých typov konzultantov	15
IV.	Druhy zmlúv a Dôležité ustanovenia	17
Druhy zmlúv	17
Dôležité ustanovenia	17
V. Výber jednotlivých konzultantov	20
príloha 1	21
Banka Výberový proces konzultantov	21
Plánovanie výberového procesu	21
Predchádzajúca kontrola	21
Zmeny v podpísanej zmluve	21
Následná kontrola	22
Preklady dokumentov	22
príloha 2	23
Informácie pre Konzultantov (ITC)	23
Príloha 3	25
Platby	25
príloha 4	26
Príručka pre Konzultantov	26
Zámer	26
Zodpovednosť za výber konzultantov	26
Úloha Banky	26
Informácie o konzultačných službách	26
Úloha konzultantov	27
Utajenosť informácií	27
Aktivity Banky	27
Vyhodnotenie	27

Predslov
i.	Tieto Pokyny: Výber a zamestnávanie konzultantov dlžníkmi Svetovej banky (január 1997, prepracované vydanie - september 1997 a január 1999) nahrádzajú Pokyny z r. 1981 : Využitie konzultantov dlžníkmi Svetovej banky a Svetovej banky, ako výkonnej agentúry. Zohľadňujú nasledujúce významné vývojové zmeny, okrem iných :
(a)	diverzifikácia bankových pôžičiek do nových sektorov a potreba riešiť špecifické problémy, ktoré sa týkajú využívania konzultantov v týchto nových oblastiach;
(b)	pokračujúca stratégia banky na podporu  rozvoja a využívania  konzultantov v krajinách dlžníkov;
(c)	 v celosvetovom meradle zvýšené uplatňovanie  ceny ako faktora pri výbere konzultantov, či už vo verejnom alebo súkromnom sektore;
(d)	 vyšší dôraz na transparentnosť vo výberovom procese; 
(e)	potreba zjednodušenia výberového a kontrolného procesu; a
(f)	 stratégia banky spočívajúca v poverení prijímateľa výberom konzultantov financovaných z trustových fondov, pričom banka pôsobí ako výkonná agentúra len výnimočne.
ii.	Základné zásady, z ktorých vychádzajú postupy na výber konzultantov financovaných na základe bankových operácií, zostávajú nezmenené: prvoradý záujem o kvalitu poskytovaných služieb, s prihliadnutím na hospodárnosť, efektívnosť, rovnaké možnosti pre všetky firmy a na transparentnosť procesu.

I.  Úvod
Zámer
1.1	Účelom materiálu  Pokyny: Výber a zamestnávanie konzultantov dlžníkmi Svetovej banky (ďalej „Pokyny“) je definovať postupy na výber, uzatváranie zmlúv a monitorovanie konzultantov vyžiadaných pre projekty, ktoré realizuje prijímateľ a ktoré sa plne alebo čiastočne financujú z pôžičiek od Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj (IBRD) a z úverov od Medzinárodnej rozvojovej asociácie (IDA), alebo granty z Banky alebo trustové fondy ktoré spravuje Banka a ktoré realizuje konečný prijímateľ.
1.2	 Dohoda o pôžičke upravuje právne vzťahy medzi dlžníkom a bankou a tieto pokyny platia pre výber a zamestnávanie konzultantov pre projekt ustanovený v dohode. Práva a povinnosti dlžníka a konzultanta upravuje konkrétna žiadosť o ponuky (Request for Proposals - RFP), ktorú vydáva dlžník, a dlžníkom podpísaná zmluva s konzultantom a nie tieto pokyny alebo dohoda o pôžičke. Okrem zmluvných strán v dohode o pôžičke žiadnej inej strane z tejto dohody nevyplývajú žiadne práva, ani nemá nárok na prostriedky pôžičky.
1.3	Pre účely týchto pokynov pojem konzultant označuje viacero súkromných a verejných subjektov, ako sú konzultačné, technické firmy, vedúci stavby, manažérske firmy, zástupcovia pre obstarávanie, kontrolu, audítori, agentúry Organizácie spojených národov (OSN) a iné nadnárodné organizácie, investičné a obchodné banky, univerzity, výskumné inštitúcie, vládne agentúry, nevládne organizácie (Non-Governmental Organizations - NGOs) a jednotlivci. Dlžníci Banky tieto organizácie využívajú ako konzultantov , za účelom pomoci vo viacerých oblastiach, ako je strategické poradenstvo; inštitucionálne reformy; riadenie; technické služby; stavebný dozor; finančné služby; služby obstarávania; sociálne a environmentálne štúdie; a identifikácia, príprava a realizácia projektov, pričom uvedené činnosti dopĺňajú spôsobilosť dlžníkov v týchto oblastiach.
Všeobecné hľadiská
1.4	Dlžník zodpovedá za prípravu a realizáciu projektu a teda aj za výber konzultanta, pridelenie a následné vykonávanie zmluvy. Špecifické pravidlá zamestnávania konzultantov, závisia od podmienok konkrétneho prípadu, pričom stratégia banky vo výberovom procese sa riadi piatimi hlavnými hľadiskami :
(a)	potreba služieb vysokej kvality,
(b)	požiadavka na hospodárnosť a efektívnosť,
(c)	potreba poskytnúť spôsobilým konzultantom zo všetkých  oprávnených krajín možnosť zúčastniť sa súťaže o poskytovanie služieb financovaných bankou,
(d)	záujem banky o podporu rozvoja a využívania  domácich konzultantov vo svojich rozvojových členských krajinách a
(e)	význam transparentnosti výberového procesu.
1.5	Banka sa domnieva, že vo väčšine prípadov tieto pravidlá možno najlepšie naplniť prostredníctvom súťaže spôsobilých firiem v užšom výbere, pričom výber vychádza z kvality ponuky a ceny služieb, ktoré sa majú poskytnúť. (Výber na základe kvality a ceny (QCBS]). Časť II týchto pokynov opisuje postupy QCBS. Existujú však prípady, keď QCBS nie je najvhodnejšou výberovou metódou. V prípade zložitých a vysoko špecializovaných úloh alebo úloh, u ktorých sa vyžadujú nové spôsoby riešenia, by bol vhodnejší výber na základe kvality ponuky  (Quality-Based Selection [QBS]), podrobnejšie popisovaný v Časti III. Časť III ďalej opisuje iné výberové metódy a vhodné okolnosti pre ich uplatnenie.
1.6	Konkrétne metódy výberu konzultantov pre daný projekt si zvolí dlžník na základe kritérií uvedenými v týchto pokynoch a odsúhlasenými bankou. Tieto metódy budú uvedené v projektovej dokumentácii Banky a v dohode o pôžičke pre daný projekt.
Platnosť Pokynov
1.7	Konzultačné služby, na ktoré sa tieto pokyny vzťahujú, majú intelektuálny a poradenský charakter. Tieto pokyny neplatia pre iné druhy služieb, pri ktorých prevládajú fyzické aspekty danej činnosti (napríklad výstavba závodov, výroba tovaru, prevádzka a údržba zariadení alebo závodov, zememeračské zameriavania, prieskumné vrty, letecké fotografie a vytváranie družicových fotografií).
1.8	Postupy uvedené v týchto pokynoch platia pre všetky zmluvy na konzultačné služby, ktoré sú úplne alebo čiastočne  financované z pôžičiek banky, dotácií, alebo z trustových fondov ktoré realizuje konečný prijímateľ. Pri obstarávaní konzultačných služieb, ktoré nie sú financované z týchto zdrojov, môže dlžník používať iné postupy. V takýchto prípadoch sa banka presvedčí o tom, že (a) na základe stanovených postupov budú vybratí konzultanti, ktorí majú potrebnú odbornú spôsobilosť, (b) vybratý konzultant vykoná úlohu podľa schváleného harmonogramu a (c) rozsah služieb bude zodpovedať potrebám projektu.
Konflikt záujmov
1.9	Stratégia banky vyžaduje, aby konzultant poskytoval profesionálne, objektívne a nezaujaté poradenstvo, pričom jeho najvyššou prioritou budú záujmy klienta, bez ohľadu na budúce práce a aby sa dôsledne vyhýbal konfliktom s inými úlohami alebo s vlastnými podnikateľskými záujmami. Konzultantov nemožno zamestnávať na úlohy, ktoré by boli v rozpore s ich predchádzajúcimi alebo terajšími záväzkami voči iným klientom, alebo v dôsledku ktorých by nemohli splniť danú úlohu čo najlepšie pre daného dlžníka. Bez obmedzenia všeobecnej platnosti tohto pravidla, konzultantov nemožno zamestnávať za nasledujúcich okolností:
(a)	Firma, s ktorou dlžník uzavrel dohodu na dodávku tovaru alebo prác pre určitý projekt, a jej sesterské spoločnosti sú vylúčené z poskytovania konzultačných služieb pre ten istý projekt. Firma, s ktorou bola uzavretá dohoda na poskytnutie konzultačných služieb za účelom prípravy alebo realizácie projektu a jej sesterské spoločnosti, sú vylúčené z ďalších dodávok tovaru, prác alebo služieb súvisiacich s pôvodnou úlohou (sem nepatrí pokračovanie minulých konzultačných služieb firmy, podľa odseku 3.10 nižšie) pre ten istý projekt. Toto ustanovenie neplatí pre rôzne firmy (konzultantov, zhotoviteľov alebo dodávateľov), ktoré spolu plnia záväzky zhotoviteľa vyplývajúce zo zmluvy „na kľúč“ alebo zmluvy na realizáciu projektu a výstavbu.
(b)	Konzultantov a ich sesterské spoločnosti nemožno zamestnávať na výkon úlohy, ktorá svojím charakterom môže byť v rozpore s inou úlohou týchto konzultantov. Ide napríklad o konzultantov pre vypracovanie technického návrhu projektu infraštruktúry, ktorí sa zároveň nemôžu podieľať na príprave nezávislého posudku ekologických dopadov pre ten istý projekt, alebo konzultantov,  ktorí pomáhajú klientovi pri privatizácii štátneho majetku , a ktorí nesmú takýto majetok kupovať, ani radiť nákupcom takéhoto majetku.
Spôsobilosť
1.10	Len firmy, ktoré sú registrované alebo zapísané do úradného registra, a  jednotlivci a osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi členských krajín banky , sú spôsobilí zúčastniť sa súťaže o bankou financované konzultačné služby Na druhej strane.
(a)	konzultantov z niektorej členskej  krajiny možno vylúčiť, ak (i) v zmysle zákonov alebo úradných predpisov krajina dlžníka zakazuje obchodné vzťahy s touto krajinou za predpokladu, že banka s istotou vie, že takéto vylúčenie nezabraňuje účinnej súťaži pri obstarávaní požadovaných konzultačných služieb, alebo (ii) plnením rozhodnutia Bezpečnostnej rady Organizácie spojených národov podľa kapitoly VII Charty spojených národov, krajina dlžníka zakazuje akékoľvek platby v prospech osôb alebo subjektov v tejto krajine.
(b)	Štátne podniky v krajine dlžníka sa môžu zúčastniť len vtedy, ak vedia preukázať, že (i) sú právne a finančne samostatné a (ii) ich činnosť je v súlade s obchodným zákonníkom Nijaká agentúra dlžníka alebo poddlžníka projektu alebo jej zamestnanci sa nemôžu zúčastniť na výberovom konaní na poskytovanie konzultačných služieb pre daný projekt.
Uzatváranie zmlúv vopred a spätné financovanie
1.11	V prípade vzniku určitých okolností, ako napríklad potreba urýchliť realizáciu projektu, dlžník so súhlasom banky bude chcieť pokračovať vo výbere konzultantov skôr ako bude podpísaná banková pôžička. Tento proces sa označuje ako uzatváranie zmlúv vopred. V takých prípadoch sú výberové postupy, vrátane inzerovania, v súlade s týmito pokynmi a banka uskutočňuje obvyklý kontrolný proces. Dlžník uzatvára zmluvy vopred na vlastné riziko a vyhlásenie banky, ktoré neobsahuje nijaké námietky voči postupom, dokumentácii alebo výberu víťaza, nezakladá pre banku žiadny záväzok poskytnúť pôžičku na predmetný projekt. Ak sa zmluva podpíše, úhrada všetkých platieb zo strany banky, ktoré vznikli dlžníkovi v zmysle tejto zmluvy pred podpisom pôžičky sa označuje ako spätné financovanie a je povolené len v rámci limitov stanovených v danej dohode o pôžičke.
Združenia konzultantov
1.12	Konzultanti sa môžu združovať za účelom vzájomného dopĺňania svojich príslušných odborných skúseností alebo za inými účelmi. Takéto združenie môže byť dlhodobé (nezávisle od konkrétnej úlohy) alebo môže vzniknúť za účelom plnenia určitej úlohy. „Združenie“ môže mať formu spoločného podniku alebo doplnkovej konzultačnej služby. V prípade spoločného podniku všetci účastníci spoločného podniku podpíšu zmluvu a nesú spoločnú a individuálnu zodpovednosť za celú úlohu. Po uzavretí užšieho výberu a vydaní žiadostí o ponuky (RFPs), združovanie firiem z užšieho výberu vo  forme spoločného  podniku alebo  doplnkových konzultačných služieb je možné len so súhlasom dlžníka. Dlžníci nepožadujú, aby sa konzultanti združovali s konkrétnou firmou alebo so skupinou firiem,  ale môžu podporovať združovanie so spôsobilými domácimi firmami.
Banková kontrola, pomoc a dohľad
1.13	Banka kontroluje zamestnávanie konzultantov zo strany dlžníka, aby sa presvedčila, že výberový proces sa vykonáva v súlade s ustanoveniami dohody o pôžičke. (Popis kontrolných postupov je uvedený v prílohe 1.)
1.14	V mimoriadnych prípadoch môže Banka pomáhať dlžníkovi v realizácii časti alebo celého výberového procesu, napríklad s vytvorením užšieho výberu alebo širšieho výberu. Na písomnú žiadosť dlžníka Banka poskytne užší alebo širší výber firiem, ktoré podľa jej názoru dokážu splniť danú úlohu. Samotné poskytnutie tohto zoznamu neznamená podporu určitých konzultantov. Dlžník môže podľa uváženia v danom výbere odstrániť alebo doplniť ďalšie mená; Konečný užší výber bude však predložený na schválenie banke pred vydaním RFP.
1.15	Banka vedie informačný systém o konzultantoch – DAta on CONsultants (DACON). Registrácia v systéme DACON nie je podmienkou prípadnej účasti na úlohách financovaných bankou, a DACON tiež nemožno považovať za predbežný zoznam schválených konzultantov. Firmy registrované v systéme DACON, poskytujú informácie, ktoré môžu byť užitočné pre dlžníkov a banku pri príprave užších výberov a pri kontrole spôsobilosti firiem navrhovaných dlžníkmi. Banka nepreveruje, ani neschvaľuje poskytnuté informácie. Banka poskytuje tieto informácie na požiadanie členským vládam, agentúram Organizácie spojených národov a iným verejným medzinárodným orgánom, pričom dlžníci získavajú takéto informácie  bezplatne a ostatné subjekty za úhradu.  So súhlasom firiem banka môže poskytnúť informácie nedôverného charakteru iným konzultantom, ktorí majú záujem o získavanie partnerov do združenia alebo partnerov pre úlohy.
1.16	Dlžník nesie zodpovednosť za dohľad nad prácou konzultantov a zabezpečuje, aby sa úloha v súlade so zmluvou Zamestnanci Banky podľa potreby monitorujú práce, aby sa presvedčili, že tieto sa vykonávajú v súlade s príslušnými normami a že vychádzajú z prijateľných údajov, pričom títo zamestnanci nepreberajú povinnosti dlžníka ani konzultantov. Ak je to vhodné, banka sa môže zúčastňovať na rokovaniach medzi dlžníkom a konzultantmi a v prípade potreby môže pomáhať dlžníkovi s riešením problémov súvisiacich s úlohou. Ak sa významná časť prác na príprave projektu vykonáva v úradných priestoroch konzultantov, bankový personál môže so súhlasom dlžníka navštevovať tieto priestory za účelom kontroly činnosti konzultantov.
Vyhradené konzultačné služby
1.17	Ak je proces súťaže podľa týchto pokynov vhodnou metódou na obstarávanie určitých konzultačných služieb, ale dlžník si želá vyhradiť tieto služby pre jednu alebo viac konkrétnych firiem, banka môže akceptovať takýto vyhradený výber len pod podmienkou, že :
(a)	 daná úloha nie je vhodná pre financovanie z bankovej pôžičky; a
(b)	tento krok nemá rozhodujúci vplyv na úspešnú realizáciu z hľadiska ceny, kvality a času ukončenia.
Zneužitie obstarávania
1.18	Banka nebude financovať výdaje za konzultačné služby, ak konzultanti neboli vybratí alebo ak služby neboli kontrahované v súlade so schválenými postupmi v dohode o pôžičke. Banka najmä nebude financovať zmluvu, ak spôsobilosť konzultanta alebo podmienky zmluvy sú pre banku nevyhovujúce. V takých prípadoch banka vyhlási obstaranie za neplatné a štandardným postupom banky v takomto prípade je zrušenie časti pôžičky vyčlenenej na služby obstarané neplatným spôsobom. Okrem toho banka môže na základe dohody o pôžičke uplatniť iné opravné prostriedky. Po udelení zmluvy a získaní súhlasného stanoviska banky, táto môže vždy vyhlásiť obstaranie za neplatné, ak dospeje k záveru, že súhlasné stanovisko bolo vydané na základe neúplných, nepresných alebo zavádzajúcich informácií poskytnutých dlžníkom.
Referencie pre banku
1.19	Dlžník bude používať jazyk podľa nasledovného Pri odkazoch na Banku v RFP a v zmluvnej dokumentácii:
“[Meno dlžníka] dostal  [alebo ´požiadal´] o pôžičku od Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj (IBRD) v rôznych menách vo výške rovnajúcej sa sume ___ US$ na náklady [názov projektu] a má v úmysle použiť časť tejto pôžičky na oprávnené platby podľa tejto zmluvy. IBRD bude vykonávať platby len na požiadanie  [meno dlžníka alebo zástupcu] a so súhlasom IBRD a tieto platby budú v každom ohľade vyhovovať podmienkam dohody o pôžičke. Dohoda o pôžičke zakazuje čerpanie z účtu pôžičky za účelom platby v prospech osôb alebo subjektov alebo za dovoz tovaru, ak táto platba alebo dovoz je zakázaná rozhodnutím Bezpečnostnej rady Organizácie spojených národov v kapitole VII Charty Organizácie spojených národov.  Okrem [meno dlžníka]z dohody o pôžičke pre žiadnu inú stranu nevyplývajú  žiadne práva, ani žiadne nároky na prostriedky.“
Vzdelávanie alebo odovzdanie znalostí
1.20	Ak je dôležitou súčasťou danej úlohy vzdelávanie alebo  odovzdanie znalostí zamestnancom dlžníka alebo domácim konzultantom, súčasťou zadávacích podmienok budú ciele, charakter, rozsah a zámery vzdelávacieho programu, ďalej podrobné údaje o školiteľoch a školených, znalosti, ktoré sa majú odovzdať, časový rámec a opatrenia na monitorovanie a hodnotenie. Cena vzdelávacieho programu bude uvedená v zmluve s konzultantom a v rozpočte pre danú úlohu.
Jazyk
1.21	RFP a ponuka sa vyhotoví v angličtine, francúzštine alebo španielčine, podľa výberu dlžníka. Text zmluvných dokumentov v tomto jazyku je rozhodujúci.
1.22 	Dlžník môže podľa svojho uváženia a za predpokladu, že jeho národný jazyk je rozšírený, povoliť domácim konzultantom (s výnimkou spoločných podnikov medzi zahraničnými a domácimi firmami) predkladať ich ponuky a podpisovať zmluvy výlučne v národnom jazyku, ktorý sa potom stáva hlavným jazykom danej zmluvy . V takom prípade banka dostane preklad ponuky a zmluvy do svetového jazyka špecifikovaného v RFP, pre zmluvy podliehajúce predbežnej kontrole. Dlžníci nevyžadujú od firiem, aby podpisovali zmluvy v cudzom i v národnom jazyku.
Hodnotenie výkonu konzultantov
1.23	Pri plnení úlohy konzultanti  postupujú s náležitou starostlivosťou a dodržiavajú  určujúce normy. Banka je povinná spravodlivo hodnotiť výkon konzultantov zamestnaných na základe zmlúv financovaných bankou a zachovávať dôverný charakter súvisiacich informácií. Hodnotenia výkonu budú použité v budúcich procesoch užšieho výberu. V prípade opakujúceho sa neuspokojivého plnenia zmluvy   dostane firma upozornenie na túto skutočnosť. Zároveň bude mať príležitosť vysvetliť dôvody tohto stavu a navrhnúť kroky na nápravu. Ak firma naďalej podáva neuspokojivý výkon, banka môže vylúčiť firmu z účasti na úlohách financovaných bankou v danom období.
1.24	Konzultanti sú zodpovední za správny a primeraný výkon svojej činnosti. Aj keď dlžníci dohliadajú na prácu konzultantov a kontrolujú ju, v konečnej verzii dokumentov, ktoré konzultanti pripravia, sa nebudú robiť žiadne úpravy bez vzájomnej dohody. V prípade výkonu dohľadu nad prácami môžu konzultanti získať určitý diel zodpovednosti za takýto dohľad, od úplnej zodpovednosti samostatného technika, až po poradcu klienta, ktorý má minimálnu rozhodovaciu právomoc.
Podvod a korupcia
1.25	Banka štandardne vyžaduje, aby dlžníci (vrátane prijímateľov bankových pôžičiek), ako aj konzultanti podľa zmlúv financovaných bankou, prísne dodržiavali zásady etiky v priebehu výberu a počas plnenia týchto zmlúv. Pri plnení tejto stratégie:
(a)	pre účely tohto ustanovenia definuje nižšie uvedené pojmy v zmysle nasledovného:
(i)	„korupčné konanie“ znamená ponúkanie, dávanie, prijímanie alebo dožadovanie sa hodnoty veci za účelom ovplyvnenia konania štátneho úradníka vo výberovom procese alebo pri plnení zmluvy;  a
(ii)	„podvodné konanie“ znamená nesprávny výklad faktov za účelom ovplyvnenia výberového konania alebo plnenia zmluvy v neprospech dlžníka; ako aj konanie dohodnuté medzi konzultantmi navzájom (pred alebo po predložení ponúk), s cieľom umelo dosiahnuť nekonkurenčnú úroveň cien, pričom dlžník prichádza o výhody slobodnej a otvorenej súťaže;
(b)	banka zamietne návrh na pridelenie zmluvy, ak zistí, že doporučovaný konzultant sa podieľal na korupčných alebo podvodných aktivitách v súvislosti so súťažou o predmetnú zmluvu;
(c)	banka zruší časť pôžičky určenú pre zmluvu s konzultantom, ak kedykoľvek zistí, že počas výberového konania alebo plnenia zmluvy došlo ku korupcii alebo podvodu zo strany zástupcov dlžníka alebo prijímateľa pôžičky, pričom dlžník včas nevykonal primerané kroky, ktoré by podľa názoru banky mohli primerane viesť k náprave daného stavu;
(d)	banka na neurčito alebo na istý čas vylúči  konzultanta zo zmluvy financovanej bankou, ak kedykoľvek zistí, že konzultant sa podieľal na korupčnom alebo podvodnom konaní v priebehu súťaže o zmluvu financovanú bankou alebo pri jej plnení; a
(e)	banka má právo vyžadovať, aby v zmluvách financovaných bankovou pôžičkou bolo začlenené ustanovenie, na základe ktorého banka bude môcť kontrolovať  účty a záznamy konzultantov súvisiace s plnením danej zmluvy a bude možné vykonať ich audit audítormi, ktorých určí banka.
1.26	Po súhlase banky dlžník môže  do žiadosti o ponuku (RFP) pre veľké zmluvy financované bankou začleniť požiadavku, aby sa konzultant vo svojej ponuke zaviazal, že počas výberového procesu a pri plnení zmluvy bude dodržiavať zákony danej krajiny proti podvodom a korupcii (vrátane úplatkárstva), ktorých zoznam je uvedený v žiadostiach o ponuku (RFPs). Na žiadosť krajiny dlžníka banka prijme takúto požiadavku, ak banka bude presvedčená, že:
(a)	požiadavka takéhoto záväzku je súčasťou programu boja proti korupcii v krajine dlžníka; a
(b)	táto požiadavka platí pre podobné verejné výbery konzultantov v  období dohodnutom medzi bankou a krajinou dlžníka.”

II. Výber na základe kvality a ceny (QCBS)
Výberový proces
2.1	QCBS uplatňuje súťaž medzi firmami v užšom výbere, pričom v procese výberu sa posudzuje kvalita ponuky uchádzača a cena jeho služieb. Cena sa ako výberový činiteľ používa v primeranej miere. Relatívny význam kvality a ceny, sa stanoví pre každý prípad osobitne podľa charakteru úlohy.
2.2 	Súčasťou procesu výberu budú nasledujúce kroky:
(a)		príprava zadávacích podmienok  (Terms of Reference - TOR);
(b)	odhad nákladov a rozpočtu;
(c)		inzercia;
(d)	užší výber konzultantov;
(e)		príprava a vydanie žiadosti o ponuky (Request for Proposals - RFP);
(i) 		Vyzývací list (Letter of Invitation - LOI);
(ii) 		Informácie pre konzultantov (Information to Consultants - ITC);
(iii) 		navrhovaná zmluva;
(f)		prijímanie ponúk;
(g)	hodnotenie technických návrhov :  posúdenie kvality;
(h)	hodnotenie finančného návrhu;
(i)		záverečné hodnotenie kvality a ceny;  a
(j)		rokovania a pridelenie zmluvy vybranej firme.
Zadávacie podmienky (TOR)
2.3	Dlžník je zodpovedný za prípravu TOR pre úlohu. TOR vyhotoví osoba (osoby) alebo firma špecializovaná v oblasti, ktorej sa daná úloha týka. Rozsah služieb opísaný v TOR je v súlade s rozpočtom, ktorý je k dispozícii. TOR jasne definuje ciele, zámery a rozsah úlohy a poskytuje podrobné informácie (vrátane zoznamu existujúcich relevantných štúdií a základných údajov) s cieľom uľahčiť konzultantom prípravu ich ponúk. Ak je cieľom školenie alebo odovzdanie znalostí, túto skutočnosť treba výslovne uviesť, spolu s podrobnosťami o počte osôb, ktoré sa majú školiť a pod., čo umožní konzultantom odhadnúť požadované zdroje. TOR obsahuje zoznam služieb a prieskum, ktoré bude treba vykonať v súvislosti s danou úlohou, a predpokladané výstupy (napr. správy, údaje, mapy, prieskumy). TOR by však nemali byť príliš podrobné a popisné, aby konkurenční konzultanti mohli ponúknuť svoju vlastnú metodiku a personálne zabezpečenie. Uchádzači môžu vo svojich ponukách uviesť komentár k TOR. TOR musia jasne definovať príslušné zodpovednosti dlžníka a konzultantov.
Odhad nákladov (rozpočet)
2.4 	V procese vyčleňovania reálnych rozpočtových zdrojov je mimoriadne dôležitá dôkladná príprava odhadu nákladov. Odhad nákladov vychádza z dlžníkovho hodnotenia zdrojov potrebných pre vykonanie úlohy : nároky na pracovný čas, logistická podpora a fyzické vstupy (napr. vozidlá, laboratórne zariadenie). Náklady sa delia na dve kategórie : (a) poplatok alebo odmena (podľa použitého typu zmluvy) a (b) úhrady a iné náklady, rozdelené na zahraničné a domáce náklady. Pri odhade treba určiť reálnu cenu pracovného času pre zahraničných a domácich zamestnancov.
Inzercia
2.5 	Dlžník je povinný uviesť zoznam predpokladaných konzultačných úloh do Všeobecnej vyhlášky o obstarávaní (General Procurement Notice - GPN) za účelom získania prejavov záujmu. Vyhláška sa každoročne dopĺňa o všetky neukončené prípady obstarávania a dlžník zabezpečí inzerciu všetkých zmlúv pre konzultačné firmy v novinách s celoštátnou pôsobnosťou, alebo v štátnom vestníku. Dlžník môže tiež zverejniť zoznam zmlúv na voľne prístupnom elektronickom portáli na internete. Okrem toho, zmluvy s odhadovanými nákladmi prevyšujúcimi 200 000 USD budú zverejnené v   elektronickej verzii publikácie (UNDB online). Dlžníci môžu tieto zmluvy  inzerovať aj v zahraničných novinách alebo technických časopisoch, s cieľom získať  „prejavy záujmu“.  Uchádzači, ktorí prejavia záujem v súvislosti s GPN, dostanú kópiu inzerátu. Dlžník, môže tiež kontaktovať veľvyslanectvá, profesionálne organizácie a firmy, ktoré pozná, alebo ktoré sú registrované v DACON. Požadované informácie predstavujú minimálne podmienky vyhodnotenia vhodnosti firmy, pričom nesmú byť tak zložité, aby konzultantov odradili od prejavenia záujmu. Pred uskutočnením užšieho výberu uchádzači dostanú dostatočný časový priestor na odpovede (nie menej ako 14 dní).
Užší výber konzultantov
2.6 	Dlžník je povinný uskutočniť užší výber. Dlžník pri výbere najskôr vyhodnotí ponuky firiem, ktoré prejavili záujem a ktoré majú náležitú spôsobilosť.  Užší výber bude obsahovať tri až šesť firiem na širšom geografickom území, nie viac ako dve firmy z jednej krajiny a aspoň  jedna firma  by mala pochádzať, z rozvojovej krajiny, pokiaľ sú známe spôsobilé firmy z rozvojových krajín.  Pri užšom výbere je štátna príslušnosť firmy daná krajinou, v ktorej je firma zaregistrovaná alebo zapísaná do úradného registra.  Banka môže požiadať dlžníka o rozšírenie alebo skrátenie užšieho výberu; po vydaní súhlasného stanoviska banky k užšiemu výberu, dlžník nesmie bez súhlasu banky pridávať ani odstraňovať žiadne mená vo  výbere. Firmy, ktoré prejavili záujem, ako aj všetky firmy, ktoré o to zvlášť požiadali, dostanú konečnú verziu užšieho výberu.
2.7 	V užšom výbere môžu byť i výlučne domáci konzultanti (firmy zaregistrované alebo zapísané do obchodného registra krajiny), ak je hodnota úlohy nižšia ako limit(y) uvedené v zmluve o pôžičke, pričom v krajine pôsobí dostatočný počet spôsobilých firiem (najmenej tri), ktoré poskytujú svoje služby za konkurenčné trhové ceny a súťaž za účasti zahraničných konzultantov je na prvý pohľad neodôvodnená. Ak však zahraničné firmy prejavili záujem, nemožno ich z posudzovania vylúčiť.
Príprava a vydanie žiadosti o ponuky (RFP)
2.8	Súčasťou RFP bude (a) vyzývací list (Letter of Invitation), (b) informácie pre konzultantov (Information to Consultants), (c) TOR a (d) návrh zmluvy. Dlžníci používajú vhodnú štandardnú formu žiadosti vypracovanú bankou, s minimálnymi zmenami prijateľnými pre banku, ak sú takéto zmeny potrebné na riešenie otázok špecifických pre danú krajinu alebo projekt. Všetky takéto zmeny sa predkladajú výlučne prostredníctvom tabuľky RFP. Dlžníci vyhotovia zoznam všetkých dokumentov uvedených v RFP.
Vyzývací list (LOI)
2.9	LOI konštatuje úmysel dlžníka uzavrieť zmluvu na poskytnutie konzultačných služieb, zdroj financovania, podrobnosti o klientovi, dátum, čas a adresu na predkladanie ponúk.
Informácie pre konzultantov (ITC)
2.10	 ITC obsahuje všetky potrebné informácie, ktoré pomáhajú konzultantom pripraviť zodpovedajúce ponuky a do výberového postupu vnášajú čo najväčšiu transparentnosť tým, že poskytujú informácie o procese hodnotenia a identifikujú kritériá a faktory hodnotenia, ich príslušné váhy a stanovujú minimálne bodové hodnotenie kvality. ITC neobsahuje rozpočet (keďže cena je výberovým kritériom), ale uvádza predpokladaný vklad kľúčových odborníkov (pracovný čas personálu. Konzultanti si však môžu pripraviť svoje vlastné odhady pracovného času potrebného na vykonanie úlohy. ITC udáva dobu platnosti ponuky (obvykle 6090 dní). Podrobný zoznam informácií v ITC, je uvedený v prílohe 2.
Zmluva
2.11	Časť IV týchto pokynov stručne pojednáva o najbežnejších typoch zmlúv. Dlžníci používajú vhodný štandardný formulár zmluvy vypracovaný bankou, s minimálnymi zmenami prijateľnými bankou, ktoré sú potrebné na oslovenie určitej krajiny a riešenie otázok v súvislosti s projektom. Všetky takéto zmeny sa uplatňujú výlučne prostredníctvom tabuliek zmluvných údajov alebo osobitných zmluvných podmienok, pričom sa nesmie meniť znenie všeobecných zmluvných podmienok  uvedených v štandardnom bankovom formulári. Tieto formuláre zmluvy sa používajú vo väčšine prípadov konzultačných služieb.  Ak tieto formuláre nie sú vhodné (napr. pre kontrolu pred expedíciou, obstarávacie služby, vzdelávanie študentov na univerzitách, propagáciu činností v privatizácii, alebo pre partnerskú spoluprácu), dlžníci použijú inú formu zmluvy prijateľnú pre banku.
Prijímanie ponúk
2.12	Dlžník poskytne konzultantom dostatok času na prípravu ponúk. Poskytnutý čas závisí od úlohy, ale obvykle nie je kratší ako štyri týždne, a nepresiahne dobu troch mesiacov (napr. pre úlohy, ktoré vyžadujú vytvorenie komplexnej metodiky, alebo prípravu medziodborového hlavného plánu). Počas tohto obdobia môžu firmy žiadať o vysvetlenie informácií uvedených v RFP. Dlžník poskytne takéto vysvetlenie v písomnej podobe a jeho kópie zašle všetkým firmám v užšom výbere (ktoré majú v úmysle predložiť ponuky). V prípade potreby dlžník predĺži konečný termín na predloženie ponúk. Technické a finančné ponuky sa predkladajú v tom istom čase. Po konečnom termíne nie je možné prijímať nijaké dodatky k technickým alebo finančným ponukám. V záujme zabezpečenia integrity tohto procesu treba predkladať technické a finančné ponuky samostatne, v zapečatených obálkach. Obálky s technickými návrhmi ihneď otvára výbor zložený zo zástupcov príslušných útvarov (technického, finančného, právneho, podľa potreby) po uplynutí času určeného na predkladanie ponúk.  Finančné ponuky zostanú zapečatené a uložia sa u uznávaného verejného audítora alebo v nezávislej inštitúcii, až do okamihu ich verejného otvorenia. Všetky ponuky prijaté po uzávierke nebudú otvorené a budú vrátené odosielateľom.
Hodnotenie ponúk : Posudzovanie kvality a ceny
2.13	Hodnotenie ponúk sa vykonáva v dvoch etapách : najprv kvalita a potom cena. Posudzovatelia technických ponúk nemajú prístup k finančným ponukám, pokým nebude ukončené technické hodnotenie, vrátane všetkých bankových kontrol a prijatia stanoviska bez námietok. Finančné ponuky sa otvárajú až keď nastane vyššie uvedený stav. Hodnotenie sa vykonáva v súlade s ustanoveniami RFP.
Hodnotenie kvality
2.14	Dlžník vyhodnotí všetky technické ponuky (prostredníctvom hodnotiaceho výboru zloženého z troch alebo viacerých špecialistov v danom sektore), pričom zohľadňuje niekoľko kritérií: (a) skúsenosti konzultanta dôležité pre danú úlohu, (b) kvalita navrhnutej metodiky, (c) spôsobilosť ponúknutého personálu, (d) odovzdávanie znalostí a (e) rozsah účasti domácich odborníkov v okruhu kľúčových pracovníkov pri plnení úlohy. Každé kritérium sa hodnotí v rozsahu 1 až 100. Tomuto hodnoteniu sa pridelí váha, čím vznikne bodové hodnotenie. Nasledujúce váhy sú orientačné a možno ich upraviť pre špecifické podmienky. Navrhnuté váhy budú zverejnené v RFP.

Špecifické skúsenosti konzultanta : 	
5 až 10 bodov	
Metodika : 	20 až 50 bodov	
Kľúčoví pracovníci: 	30 až 60 bodov	
Odovzdanie znalostí:	
0 až 10 bodov	
Účasť domácich odborníkov:	
0 až 10 bodov	
Celkom : 	100 bodov	

2.15	Dlžník obvykle rozdeľuje uvedené kritériá na ďalšie podkritériá. Podkritériami v metodike môže byť napríklad miera inovácie a miera rozlíšenie. Počet podkritérií je potrebné obmedziť na nevyhnutné minimum. Banka neodporúča použitie príliš komplexných zoznamov podkritérií, v dôsledku čoho by sa odborné posudzovanie ponúk pri hodnotení mohlo premeniť na mechanické cvičenie. Váha, ktorá sa priraďuje skúsenostiam, môže byť relatívne nevýznamná, keďže toto kritérium sa už zohľadnilo pri zaradení konzultanta do užšieho výberu. Metodike sa prideľuje väčšia váha v prípade zložitejších úloh (napr. multidisciplinárne štúdie realizovateľnosti alebo štúdie v oblasti riadenia).
2.16	Odporúča sa robiť len hodnotenie kľúčových pracovníkov. Keďže kľúčoví pracovníci majú rozhodujúci vplyv na kvalitu výkonu, väčšia váha sa prideľuje tomuto kritériu vtedy, ak je navrhnutá úloha zložitejšia. Dlžník vyhodnotí spôsobilosť a skúsenosti ponúkaných kľúčových pracovníkov podľa ich životopisov, ktoré musia byť presné, úplné a podpísané oprávneným zástupcom konzultanta a navrhovaným pracovníkom. Ak daná úloha rozhodujúcou mierou závisí od výkonu kľúčových pracovníkov, ako je manažér projektu vo veľkom tíme vybraných pracovníkov, bude potrebné uskutočniť osobné pohovory. Jednotlivci sa hodnotia v nasledujúcich troch podkritériách, podľa ich relevantnosti pre danú úlohu:
(a)	všeobecná spôsobilosť: všeobecné vzdelanie a školenia, pracovné skúsenosti, zastávané funkcie, dĺžka pracovného pomeru v konzultačnej firme, skúsenosti v rozvojových krajinách atď.;
(b)	 dispozície pre úlohu: vzdelanie, školenia, skúsenosti v určitej oblasti, odbore, predmete atď., ktoré sú dôležité pre danú úlohu; a
(c)	skúsenosti v danom regióne: znalosť miestneho jazyka, kultúry, administratívneho  systému, organizácie štátnej správy atď.
2.17	Dlžníci hodnotia všetky ponuky podľa toho, ako spĺňajú požiadavky TOR. Ponuka sa považuje za nevhodnú a v tejto fáze sa zamietne, ak nezohľadňuje podstatné aspekty TOR, alebo ak nedosahuje  minimálne technické hodnotenie stanovené v RFP.
2.18	Na konci procesu  dlžník pripraví správu o vyhodnotení „kvality“  ponúk. Správe bude obsahovať zdôvodnenie výsledkov hodnotenia, ako aj vzájomné porovnanie silných a slabých stránok ponúk. Všetky záznamy súvisiace s hodnotením, ako sú hodnotiace tabuľky jednotlivých ponúk, sa uschovajú až do úplného ukončenia projektu a jeho auditu.
Hodnotenie ceny
2.19	Po ukončení vyhodnotenia kvality dlžník oznámi výsledok tým konzultantom, ktorých ponuky nedosiahli minimálne kvalifikačné hodnotenie alebo ktorých ponuky nezohľadnili požiadavky RFP a TOR. V oznámení dlžník ďalej uvedie, že finančné ponuky uchádzačov budú vrátené neotvorené po ukončení výberového procesu. Dlžník súčasne oznámi výsledok konzultantom, ktorí dosiahli aspoň minimálnu kvalifikačnú známku, a uvedie dátum a čas určený na otvorenie finančných ponúk. Ponuky nebudú otvorené skôr ako dva týždne po dátume tohto oznámenia. Finančné ponuky sa otvárajú verejne v prítomnosti zástupcov konzultantov, ktorí prejavili záujem o účasť na tomto procese. Pri otváraní finančných ponúk sa nahlas prečíta a zapíše meno konzultanta, známka kvality a ponúknuté ceny. Kópia tohto záznamu sa bezodkladne odošle banke. Dlžník je povinný vyhotoviť zápis z verejného otvárania ponúk.
2.20	Dlžník následne vyhodnotí finančné ponuky. Prípadné aritmetické chyby v ponukách sa musia opraviť. Pre účely porovnania ponúk sa náklady prepočítajú na jednu menu, ktorú určí dlžník (domáca mena alebo plne konvertibilná zahraničná mena), ako je uvedené v RFP. Dlžník tento prepočet vykoná s použitím kurzov predaja (výmeny) pre dané meny, ktoré pre účely podobných transakcií uvádza oficiálny zdroj (napr. centrálna banka), komerčná banka alebo noviny s medzinárodnou distribúciou. RFP uvedie zdroj informácie o používanom výmennom kurze, a dátum platnosti tohto kurzu, pričom tento dátum nesmie nastať skôr ako štyri týždne pred uzávierkou predloženia ponúk, ani neskôr ako pôvodný dátum uplynutia doby platnosti ponuky.
2.21	Pre účely hodnotenia, „cena“ neobsahuje miestne dane. Súčasťou ceny sú výdavky, ktoré možno preplatiť, ako je cestovné, náklady na prekladateľské práce, tlač správ alebo náklady na kancelárske práce. Ponuka s najnižšou cenou môže dostať finančnú známku 100 a ostatným ponukám sa pridelí finančná známka, ktorá je nepriamo úmerná ich cenám. Iná možnosť je použiť pri prideľovaní známok za cenu priamu úmeru alebo inú metodiku. Použitá metodika bude uvedená v RFP.
Kombinované hodnotenie kvality a ceny
2.22	Celkové hodnotenie sa získava pridelením váhy známkam za kvalitu a cenu a ich súčtom. Pri voľbe váhy „ceny“ sa zohľadňuje zložitosť úlohy a pomerný význam kvality. Okrem druhov služieb uvedených v Časti III, váha ceny sa obvykle pohybuje v rozsahu 10 až 20 bodov, ale v žiadnom prípade nepresiahne 30 bodov z celkového hodnotenia 100 bodov. Návrh váhy kvality a ceny je uvedený v RFP. Firma, ktorá dosiahne najvyššie hodnotenie, dostane pozvanie na rokovania.
Rokovania a pridelenie zmluvy
2.23	Súčasťou rokovaní sú diskusie o TOR, metodike, personálnom zabezpečení, vstupoch zo strany dlžníka a o osobitných podmienkach zmluvy. Tieto diskusie nemajú podstatný vplyv na pôvodné znenie TOR, ani zmluvné podmienky, aby nedošlo k ovplyvneniu kvality konečného produktu, jeho ceny a významu počiatočného hodnotenia. Nesmie dochádzať k znižovaniu objemu pracovných vstupov iba z dôvodu dodržania rozpočtu. Konečné znenie TOR a schválená metodika bude uvedené v dokumente „Popis služieb“, ktorý sa stáva súčasťou zmluvy.
2.24	Vybratá firma nesmie vymieňať kľúčových pracovníkov, ak sa obidve strany nedohodnú na tom, že takáto výmena je nevyhnutná preto, aby nedošlo k neoprávnenému oneskoreniu výberového procesu, alebo že takéto zmeny sú rozhodujúce pre splnenie cieľov danej úlohy.Ak takáto situácia nenastane a ak sa zistí, že kľúčoví pracovníci v ponuke boli navrhnutí bez  potvrdenia ich účasti, je možné firmu diskvalifikovať a proces môže pokračovať s firmou nasledujúcou v poradí hodnotenia.  Kľúčoví pracovníci navrhnutí na výmenu musia mať rovnakú alebo lepšiu spôsobilosť ako kľúčoví pracovníci podľa pôvodného návrhu.
2.25	Súčasťou finančných rokovaní je objasnenie daňových záväzkov konzultanta v krajine dlžníka (ak nejaké existujú) a spôsob, akým sa tieto prípadné záväzky zohľadnia v zmluve. Pokiaľ k tomu nie je výnimočný dôvod, navrhované jednotkové ceny za človekomesiac a úhrady  nebudú predmetom rokovaní, keďže už boli zvážené pri výbere ceny ponuky.
2.26	Ak rokovania nedospejú k prijateľnej podobe zmluvy, dlžník rokovania ukončí a pozve na rokovania firmu nasledujúcu v poradí hodnotenia. Tento krok dlžník vopred prekonzultuje s bankou. Konzultant dostane informácie o dôvodoch ukončenia rokovaní. Po začatí rokovaní s firmou nasledujúcou v poradí, dlžník nesmie pokračovať rokovaniach s predchádzajúcou firmou. Po úspešnom ukončení rokovaní dlžník bez odkladu oznámi ostatným firmám v užšom výbere, že vo výberovom konaní neuspeli.
Zamietnutie všetkých ponúk a opakovaná výzva
2.27	Dlžník má právo zamietnuť všetky ponuky len vtedy, keď žiadna z nich nezodpovedá požiadavkám TOR a nie je vhodná pre zámer TOR, či už z dôvodu závažných nedostatkov v plnení TOR alebo preto, že sa na ňu viažu náklady, ktoré sú podstatne vyššie ako pôvodný odhad. V prípade vysokých nákladov je možné prostredníctvom konzultácií s bankou preskúmať možnosť zvýšiť rozpočet alebo znížiť rozsah služieb danej firmy. Pred zamietnutím všetkých ponúk a vyžiadaním nových ponúk, dlžník túto skutočnosť oznámi banke, pričom uvedie dôvody zamietnutia všetkých ponúk, a bude ďalej pokračovať až po získaní súhlasného stanoviska   banky. V rámci nového procesu sa môžu prepracovať RFP (vrátane užšieho výberu) a rozpočet. Tieto úpravy sa uskutočnia až po dohode s bankou.
Utajenosť informácií
2.28	Informácie o hodnotení ponúk a o odporúčaniach pre pridelenie zmluvy sa neposkytujú konzultantom, ktorí predložili svoje ponuky, ani iným osobám, ktoré sa tohto procesu oficiálne nezúčastňujú, až do času kým úspešná firma nedostane oznámenie o pridelení zmluvy, s výnimkou ustanovenou v odseku 2.19.

III.	Iné výberové metódy
Všeobecne
3.1	Za určitých okolností QCBS nie je najvhodnejšou metódou na výber konzultantov a existujú iné vhodnejšie metódy. Konkrétne výberové metódy a druh   služieb, na ktoré sa vzťahujú, budú určené v dohode medzi bankou a dlžníkom, ako aj v dohode o pôžičke. Táto časť opisuje iné výberové metódy a všeobecné podmienky ich použitia.  Všetky príslušné () ustanovenia Časti II (QCBS) platia vždy, keď sa bude uplatňovať princíp súťaže.
Výber na základe kvality (QBS)
3.2	QBS je vhodný pre nasledujúce typy úloh :
(a)	komplexné alebo vysoko špecializované úlohy, pre ktoré je problematické definovať presné TOR a požadovaný vstup konzultantov, a pri ktorých klient očakáva, že konzultanti preukážu vo svojich ponukách inovačný prístup (napr. hospodárske štúdie krajiny alebo sektorové štúdie, viacsektorové štúdie realizovateľnosti, projekt závodu na likvidáciu nebezpečného odpadu alebo návrh hlavného urbanistického plánu, prípadne reformy finančného sektoru);
(b)	úlohy, ktoré majú veľký vplyv na sekundárny sektor a ktorých cieľom je získať najlepších odborníkov (napr. štúdia realizovateľnosti a stavebno-technický návrh veľkých infraštruktúrnych diel, ako sú priehrady, strategické štúdie celoštátneho významu, štúdie riadenia veľkých vládnych agentúr); a
(c)	úlohy, ktoré možno vykonať značne odlišnými metódami, takže ponuky nebudú porovnateľné (napr. poradenstvo v oblasti manažmentu, sektorové a strategické štúdie, v ktorých hodnota služieb závisí od kvality analýzy).
3.3	Pri QBS môže RFP vyžadovať len predloženie technických ponúk (bez finančnej ponuky) alebo predloženie technických aj finančných ponúk súčasne, ale v oddelených obálkach (dvojobálkový systém). RFP neobsahuje odhad rozpočtu, ale môže obsahovať odhad pracovného času kľúčových pracovníkov, pričom uvedie, že táto informácia je len orientačná a že konzultanti môžu ponúknuť svoje vlastné odhady.
3.4	V prípade prijímania výlučne technických ponúk, dlžník po vyhodnotení technických ponúk rovnakou metodikou ako v QCBS (odseky 2.13a 2.18), požiada konzultanta s najvyššie hodnoteným technický návrhom, aby predložil aj podrobný finančný návrh. Dlžník a konzultant potom prerokujú túto finančnú ponuku a zmluvu. Všetky ostatné aspekty výberového procesu sú rovnaké ako v prípade QCBS. Ak však konzultanti mali od začiatku predložiť finančné ponuky spolu s technickými ponukami, budú zavedené ochranné opatrenia tak ako pri QCBS (odsek 2.12), aby sa zabezpečilo, že sa otvorí len cenová obálka vybranej ponuky a ostatné sa po úspešnom ukončení rokovaní vrátia neotvorené.
Výber v podmienkach pevného rozpočtu
3.5	Táto metóda je vhodná len vtedy, keď je úloha jednoduchá, možno ju presne definovať a keď je rozpočet pevne stanovený. Súčasťou RFP bude rozpočet, ktorý je k dispozícii a žiadosť, aby konzultanti predložili v oddelených obálkach svoje najlepšie technické a finančné ponuky v rámci rozpočtu. Mimoriadnu pozornosť treba venovať príprave TOR, pričom rozpočet musí dostatočne pokrývať realizáciu očakávaných úloh. Pri hodnotení technických ponúk sa najskôr používa rovnaký postup ako v prípade QCBS. Potom sa verejne otvoria cenové obálky. Ponuky, ktoré presahujú stanovený rozpočet sa zamietnu. Vyberie sa konzultant, ktorý predložil najvyššie hodnotenú technickú ponuku, a pozve sa na prerokovanie zmluvy (odseky 2.13 - 2.19 a 2.23 - 2.25).
Výber na základe najnižšej ceny
3.6	Táto metóda je vhodnejšia pri výbere konzultantov pre štandardné alebo rutinné úlohy (audity, technický návrh jednoduchých závodov atď.), kde existujú zaužívané praktické postupy a normy a u ktorých je hodnota zmluvy nízka. Pri tejto metóde sa stanoví minimálna kvalifikačná známka "kvality". Firmy v užšom výbere dostanú výzvu na predloženie ponúk v dvoch obálkach. Najprv sa otvoria a vyhodnotia technické ponuky. Zamietnu sa ponuky, ktoré zabezpečujú menej ako požadované minimum, a  finančné obálky ostatných uchádzačov sa verejne otvoria.  Vyberie sa firma s najnižšou cenou. Pri tejto metóde sa stanoví minimálna kvalifikačná známka s prihliadnutím na to, že všetky ponuky nad minimom si konkurujú len  „cenou“. Minimálna známka bude stanovená v RFP.
Výber na základe spôsobilosti konzultantov
3.7	Túto metódu možno použiť pre veľmi malé úlohách, pri ktorých nie je opodstatnená potreba prípravy a hodnotenia súťažných ponúk. V takých prípadoch dlžník pripraví TOR, vyžiada si prejavy záujmu a informácie o skúsenostiach a kompetenciách konzultanta dôležitých pre danú úlohu, zostaví užší výber a vyberie firmu s najvhodnejšou spôsobilosťou a referenciami. Vybraná firma dostane výzvu na predloženie kombinovanej technicko-finančnej ponuky a potom pozvanie na prerokovanie zmluvy.
Výber z jediného zdroja
3.8	Výber konzultantov z jediného zdroja neposkytuje výhody vyplývajúce zo súťaže, v súvislosti s kvalitou a cenou, vyznačuje sa nedostatočnou transparentnosťou vo výbere, a môže viesť k používaniu neprijateľnej praxe. Výber z jediného zdroja sa preto používa len vo výnimočných prípadoch.  Opodstatnenie výberu z jediného zdroja sa preskúma v kontexte celkových záujmov klienta a projektu a povinnosti banky zabezpečiť hospodárnosť a efektívnosť a pokiaľ je to možné, poskytnúť príležitosť konzultantom zo všetkých členských krajín.
3.9	Výber z jediného zdroja býva vhodný len vtedy, ak sa jasne preukáže jeho výhoda oproti  princípu súťaže: (a) pre úlohy, ktoré sú prirodzeným pokračovaním predchádzajúcich činností, ktoré daná firma už vykonala (pozri nasledujúci odsek), (b) keď je dôležitý rýchly výber (napr. v núdzovej prevádzke), (c) pri  veľmi malýchúlohách alebo (d) keď je len jedna firma spôsobilá alebo má skúsenosti výnimočnej hodnoty pre danú úlohu.
3.10	Keď má kontinuita zásadný význam pre práce v sekundárnom sektore, v pôvodnej RFP bude uvedená takáto perspektíva, a v prípade potreby by aj faktory výberu konzultanta mali zohľadňovať pravdepodobnosť kontinuity. Kontinuita v technickom prístupe, nadobudnuté skúsenosti a pokračujúci profesionálny záväzok rovnakého konzultanta môžu byť rozhodujúcim faktorom pri uprednostnení pôvodného konzultanta oproti vypísaniu novej súťaže, na základe uspokojivého výkonu v pôvodnej úlohe. Pri takýchto úlohách v sekundárnom sektore dlžník požiada pôvodne vybraného konzultanta, aby pripravil technickú a finančnú ponuku na základe TOR, ktoré poskytne dlžník, a táto ponuka sa potom prerokuje.
3.11	Ak pôvodná úloha nebola pridelená na základe súťaže alebo bola pridelená v rámci viazaného financovania alebo vyhradeného obstarávania alebo ak úloha v sekundárnom sektore má podstatne vyššiu hodnotu, postupuje sa obvykle podľa súťažného postupu prijateľného bankou, pričom z posudzovania nie je vylúčený ten konzultant, ktorý vykonal predchádzajúce práce, pokiaľ prejaví záujem. Banka zváži výnimky z tohto pravidla len vo výnimočných prípadoch a len keď vypísanie novej súťaže nie je možné.
Komerčné postupy
3.12	V prípade, keď pôžičku finančný sprostredkovateľ postupuje ďalej podnikom v súkromnom sektore alebo samostatným komerčným firmám vo verejnom sektore, tento poddlžník môže postupovať podľa zaužívaných postupov v súkromnom sektore alebo podľa komerčných postupov prijateľných pre banku. Banka tiež zváži uplatnenie vyššie uvedeného princípu súťaže, najmä pri veľkých úlohách.
Výber určitých typov konzultantov
3.13	Výber agentúr OSN ako konzultantov .Agentúry OSN možno zamestnávať ako konzultantov, ak sú spôsobilé poskytnúť technickú pomoc a poradenstvo v oblasti svojej odbornosti. V procese súťažného výberu sa však nesmú uprednostňovať, okrem prípadov, keď dlžníci môžu akceptovať výsady a imunity udelené agentúram OSN a ich pracovníkom na základe existujúcich medzinárodných dohovorov, a keď sa dlžníci môžu dohodnúť s agentúrami OSN na osobitných úpravách platieb v zmysle charty konkrétnej agentúry za predpokladu, že tieto platobné podmienky sú prijateľné pre banku. Tieto výsady, ako aj iné výhody, ako je oslobodenie od daní a iné opatrenia, a špeciálne ustanovenia pre platby, sa môžu pri porovnávaní cien vyhodnotiť a neutralizovať. Agentúry OSN možno zamestnávať na základe výberu z jediného zdroja, ak sú splnené kritériá uvedené v Časti 3.9.
3.14	Využívanie mimovládnych organizácií (Non-Governmental Organizations - NGOs).Mimovládne organizácie sú dobrovoľné neziskové organizácie, ktoré môžu mať výnimočné dispozície na pomoc pri príprave, riadení a realizácii projektov, najmä z dôvodu ich angažovanosti a znalosti miestnych problémov, potrieb spoločenstva a/alebo zúčastneného prístupu. Mimovládne organizácie sa môžu zaradiť do užšieho výberu, ak o to prejavia záujem a za predpokladu, že dlžník a banka sú presvedčení o ich spôsobilosti.  Pri úlohách s dôrazom na účasť a vysokú úroveň znalosti miestnych pomerov, užší výber môže obsahovať výlučne mimovládne organizácie. V takom prípade sa postupuje podľa procedúry pre QCBS a v hodnotiacich kritériách sa zohľadnia jedinečné predpoklady mimovládnych organizácií, ako je dobrovoľnosť, štatút neziskovosti, znalosť miestnych pomerov, rozsah pôsobenia a dobré meno organizácie. Dlžníci môžu vybrať mimovládnu organizáciu na základe výberu z jediného zdroja za predpokladu, že sú splnené kritériá uvedené v Časti 3.9.
3.15	Sprostredkovatelia obstarávania (Procurement Agents - PAs).Ak dlžníkovi nemá k dispozícii potrebnú organizáciu, zdroje, alebo skúsenosti, môže byť pre neho účinné a efektívne zamestnať ako svojho zástupcu firmu, ktorá sa špecializuje na realizáciu obstarávania. Sprostredkovateľom sa vo všeobecnosti platí určitá percentuálna časť z uskutočneného obstarávania alebo kombinácia percentuálneho podielu a pevne určeného poplatku. Výber takýchto sprostredkovateľov prebieha na základe postupov QBCS, pričom cene prideľuje váha až do 50%. Používa sa štandardný typ zmluvyplatný pre obstarávacie agentúry, pričom platby vychádzajú z percenta celkovej hodnoty obstarávania a/alebo zo sadzby za človekomesiace. Ak sprostredkovatelia pri obstarávaní poskytujú iba poradenské služby a nepôsobia ako „zástupcovia“, nebudú mať nárok na percentuálny podiel a vyberajú sa podľa vhodných postupov tak, ako pre iné konzultačné úlohy, podľa špecifikácie v týchto pokynoch.
3.16	Zástupcovia pre kontrolu. Dlžníci môžu zamestnávať kontrolné agentúry za účelom kontroly a certifikáciu tovarov pred expedíciou alebo po príchode do krajiny dlžníka. Kontrola, ktorú takéto agentúry vykonávajú, sa obvykle týka kvality a množstiev príslušných tovarov a primeranosti ceny. Kontrolné agentúry sa vyberajú podľa postupov  QBCS, pričom cene sa prideľuje váha do 50% a uplatňuje sa typ zmluvy s platbami na základe percentuálneho podielu z hodnoty kontrolovaného a certifikovaného tovaru.
3.17	Banky. Na základe QCBS sa vyberajú investičné a komerčné banky, finančné firmy a finanční manažéri, ktorých zamestnávajú dlžníci, za účelom predaja aktív, emisie finančných nástrojov a pre iné firemné finančné transakcie, najmä v súvislosti s operáciami počas privatizácie. V RFP budú určené výberové kritériá dôležité pre danú činnosť - napr. skúsenosti z podobných úloh alebo sieť potenciálnych kupcov - a cena služieb. Okrem bežnej odmeny (tzv. „palmáre“), kompenzácia zahŕňa „poplatok za úspešnosť“; tento poplatok môže byť pevne stanovený, ale obvykle sa vyjadruje ako percento hodnoty aktív alebo iných finančných nástrojov určených na predaj. V RFP sa ustanoví, že hodnotenie ceny zohľadňuje aj poplatok za úspešnosť, či už v kombinácii s palmáre alebo samostatne. V prípade samostatného poplatku sa pre všetkých konzultantov z užšieho výberu predpíšu štandardné palmáre a tieto budú uvedené v RFP a finančné hodnotenie potom bude vychádzať z poplatku za úspešnosť ako percentuálneho podielu vopred uverejnenej teoretickej hodnoty aktív. Pri kombinovanom hodnotení (najmä v prípade veľkých zmlúv) sa cene môže prideliť vyššia váha ako odporúča odsek 2.22 alebo výber môže vychádzať iba z ceny, spomedzi tých uchádzačov, ktorí dosiahnu minimálnu postupovú známku za kvalitu ponuky. RFP jasne stanoví postup predkladania a porovnávania ponúk.
3.18	Audítori. Audítori obvykle vykonávajú audítorské úlohy v zmysle TOR a profesionálnych noriem. Výber audítorov prebieha na základe QCBS, pričom základným faktorom výberu bude cena (4050 bodov) alebo "Výber na základe najnižšej ceny" podľa odseku 3.6.
3.19	„Dodávatelia služieb“.  Súčasťou projektov, najmä v sociálnych sektoroch, môže byť zamestnávanie veľkého počtu osôb, ktorí poskytujú zmluvné služby (napr. sociálni pracovníci, ako sú zdravotné sestry a zdravotníci).  Projektová dokumentácia a dohoda o pôžičke bude obsahovať popis pracovných náplní, minimálnej kvalifikácie, podmienok zamestnania, procesu výberu, ako aj rozsah bankovej kontroly v súvislosti s týmito postupmi a dokumentmi.

IV.	Druhy zmlúv a Dôležité ustanovenia
Druhy zmlúv
4.1	Zmluva na paušálnu čiastku (Pevne stanovená cena) Zmluva. Zmluvy na paušálne čiastky sa používajú najmä pri úlohách, kde je jasne definovaný obsah a trvanie služieb ako aj požadovaný výstup práce konzultanta. Tieto zmluvy sa často využívajú v jednoduchom plánovaní a príprave štúdií realizovateľnosti, environmentálnych štúdií, pri vypracovaní podrobného návrhu štandardných resp. všeobecných štruktúr, pri príprave systémov na spracovanie dát, atď. Platby sú podmienené výstupmi (výsledkami),  ako sú správy, výkresy, rozpočet materiálu a prác, ponuková dokumentácia a softvérové programy. Realizácia zmlúv na paušálne čiastky je jednoduchá, keďže platby sú podmienené dokončením jasne definovaných výstupov. 
4.2	Časovo limitovaná zmluva.Tento typ zmluvy je vhodný v prípadoch, kedy je obtiažne definovať rozsah a dĺžku poskytovania služieb, buď preto, že tieto služby súvisia s činnosťou iných subjektov, kde sú rozličné termíny dodávok, alebo preto, že je obtiažne vyhodnotiť vstupy konzultanta pre dosiahnutie cieľa úlohy. Tento typ zmluvy sa často používa pri spracovaní komplexných štúdií, pri stavebnom dozore, poradenských službách a vo väčšine úloh súvisiacich so vzdelávaním. Platby vychádzajú z dohodnutých hodinových, denných, týždenných alebo mesačných sadzieb pre jednotlivých pracovníkov (ktorí sú v zmluve vymenovaní) a tiež na základe položiek, ktoré možno refundovať, pri použití reálnych výdavkov a/alebo dohodnutých jednotkových cenách.  Sadzby na výplatu pracovníkov sa vzťahujú na  mzdu, sociálne náklady, réžiu, poplatky (alebo zisk), a podľa potreby aj prípadné špeciálne odmeny. Tento typ zmluvy obsahuje aj maximálnu sumu úhrnnej čiastky, ktorá bude konzultantovi vyplatená. Táto maximálna čiastka by mala obsahovať aj rezervu na úhradu nepredpokladanej práce a trvanie prác , ako aj rezervu na prípadnú úpravu ceny.  Klient musí dôkladne monitorovať realizáciu časovo limitovaných zmlúv, s cieľom zabezpečiť náležitý postup prác a overiť adekvátnosť platieb, ktoré požaduje konzultant.
4.3	Zmluva s poplatkom typu palmáre a s poplatkom za náhodné udalosti (úspech). Tieto zmluvy sa často používajú, ak konzultanti (banky alebo finančné firmy) pripravujú predaj alebo fúziu spoločností, najmä v súvislosti s privatizáciou  Súčasťou odmeny konzultanta je zadržiavací poplatok ("palmáre") a odmena za úspech projektu, ktorá sa zvyčajne vyjadruje percentom z predajnej ceny aktív.
4.4	Percentuálna zmluva. Tieto zmluvy sa bežne používajú pri službách architektov.  Tiež sa používajú v obstarávaní a pri zamestnávaní zástupcov pre kontrolu. V percentuálnych zmluvách sú poplatky konzultanta priamo závislé od výšky odhadovaných alebo skutočných nákladov na výstavbu alebo nákladov na obstaranie tovaru alebo na kontrolu. Zmluvy sa uzatvárajú na základe štandardných trhových cien za služby a/alebo odhadovaných človekomesiacov potrebných na realizáciu služieb, alebo na báze ponuky konkurencie. Upozorňujeme, že percentuálne zmluvy v prípade architektonických alebo technických služieb sú od začiatku postavené tak, že nepodporujú ekonomickú štruktúru projektu, a preto sa ich používanie nedoporučuje. Z tohto dôvodu použitie tohto typu zmluvy pre architektonické služby sa odporúča len ak vychádza z pevných konečných nákladov a pokrýva presne definované služby (napríklad, práce mimo stavebný dozor).
4.5	Zmluva na bližšie neurčenú dodávku (Cenová zmluva). Tieto zmluvy sa používajú, ak dlžníci vyžadujú špecializované služby "na zavolanie", ako je odborná pomoc pri určitej činnosti, kde sa objem a trvanie prác nedá vopred odhadnúť. Zvyčajne sa používajú pri spolupráci s “poradcami” počas implementácie komplexných projektov (napríklad komisia na výstavbu priehrady), odborných posudzovateľov v komisiách pre riešenie sporov, v oblasti inštitucionálnych reforiem, poradenských služieb, v technickom poradenstve atď., obvykle na obdobie jedného roka alebo viac.  Dlžník a firma sa dohodnú na jednotkových sadzbách platieb expertom, pričom platby vychádzajú zo skutočne spotrebovaného času.
Dôležité ustanovenia
4.6	Mena. V RFP musí byť jasne uvedené, že firmy môžu vyjadrovať cenu svojich služieb v mene ktorejkoľvek krajiny, ktorá je členom banky.  Konzultant môže vyjadriť cenu ako súčet čiastok v rozličných zahraničných menách, za predpokladu, že návrh obsahuje najviac tri zahraničné meny. Dlžník môže požadovať, aby konzultanti uvádzali časť ceny, ktorá zodpovedá miestnym nákladom, v mene krajiny Dlžníka. Zmluvná platba sa uskutočňuje v mene alebo menách, v ktorých je uvedená cena v návrhu.
4.7	Úprava ceny. Ak zmluva trvá viac ako 18 mesiacov, musí obsahovať ustanovenie o úprave ceny, pre účely úpravy výšky odmeny podľa zahraničnej a/alebo miestnej inflácie.  Zmluvy, ktoré trvajú kratšie, môžu výnimočne obsahovať ustanovenie o úprave ceny, pokiaľ možno očakávať vysokú, prípadne nepredvídateľnú úroveň domácej alebo zahraničnej inflácie.
4.8	Platobné podmienky. Platobné podmienky, ako sú čiastky na výplatu, splátkový kalendár a postup platby musia byť dohodnuté počas rokovaní. Platby možno uskutočňovať v pravidelných intervaloch (podobne ako pri časovo limitovaných zmluvách) alebo môžu byť viazané na realizáciu dohodnutých výstupov (podobne ako v prípade zmlúv na paušálne sumy). Výplata preddavkov (napríklad mobilizačné náklady), ktorých suma prevyšuje 10% sumy zmluvy, musí byť riadne  zabezpečená zárukou na zálohovú platbu.
4.9	Platby sa uskutočňujú bezodkladne v súlade s ustanoveniami zmluvy. To znamená, že:
(a)	konzultanta môže vyplatiť priamo Banka na žiadosť dlžníka alebo platba sa môže výnimočne uskutočniť formou akreditívu (pozri Prílohu 3);
(b)	nevyplácajú sa iba sporné čiastky, zvyšok fakturovanej čiastky sa vypláca podľa zmluvy; a 
(c)	zmluva musí obsahovať ustanovenie o úhrade poplatkov, ak sa platba v dôsledku chyby klienta mešká dlhšiu dobu, než je definovaná v zmluve; výška poplatkov je v zmluve presne definovaná.
4.10	Ponuky so zárukou a záruky splnenia. Používanie ponúk so zárukou a záruk splnenia sa v prípade služieb konzultantov neodporúča. Ich realizácia podlieha subjektívnym hodnoteniam, možno ich ľahko zneužiť a často zvyšujú náklady v konzultačnom sektore, pričom neposkytujú prakticky nijaké výhody. Súvisiace riziko sa napokon prenáša na dlžníka.
4.11	Vklad Dlžníka. Dlžník obvykle vyčlení svojich zamestnancov na zabezpečenie rôznych kapacít úlohy. Zmluva medzi dlžníkom a konzultantom musí obsahovať podrobnosti o práci tohto tímu pracovníkov, ktorý sa nazýva aj pracovným tímom druhej zmluvnej strany. Táto zmluva musí tiež obsahovať zoznam zariadení, ktoré poskytne dlžník, ako je bývanie, kancelárske priestory, administratívne sily, utility, materiál, a dopravné prostriedky. Zmluva tiež definuje opatrenia, ktoré konzultant môže vykonať, ak niektoré z uvedených položiek nemožno poskytnúť alebo ich treba v priebehu realizácie úlohy zrušiť, a tiež odškodnenie konzultanta v takomto prípade.
4.12	Konflikt záujmov. Konzultant má nárok na odmenu za realizáciu úlohy len vo výške výslovne uvedenej v zmluve.  Konzultant a jeho spoločníci sa nesmú podieľať na konzultačných aktivitách, ktoré predstavujú konflikt so záujmami klienta v rámci zmluvy a budú vyradení z dodávky tovarov, stavebných prác, z nákupu aktív alebo zo zabezpečovania akýchkoľvek ďalších služieb súvisiacich s pridelenou úlohou, s výnimkou pokračovania “Služieb” v rámci prebiehajúcej zmluvy.
4.13	Profesionálny záväzok. Konzultant vykonáva pridelenú úlohu s náležitou starostlivosťou a podľa obvyklých postupov vo svojej profesii. Keďže záväzok konzultanta voči dlžníkovi je upravený príslušnými zákonmi, v zmluve sa táto otázka nemusí riešiť, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú na obmedzení záväzku. V takom prípade musia zmluvné strany zabezpečiť, aby (a) nedošlo k obmedzeniu záväzku v prípade, hrubej nedbalosti konzultanta, alebo úmyselného zneužitia právomocí; (b) Konzultantov záväzok voči dlžníkovi v nijakom prípade nesmie byť nižší ako celková výška platby očakávanej na základe zmluvy s konzultantom, alebo prostriedkov, na ktoré má Konzultant nárok v rámci poistenia, podľa toho, ktorá suma je vyššia;a (c) každé takéto obmedzenie sa vzťahuje iba na záväzok konzultanta voči klientovi a nie na záväzok konzultanta voči tretím stranám.
4.14	Výmena pracovníkov. Ak je počas práce na úlohe potrebné nahradiť pracovníka (napríklad z dôvodu choroby alebo ak sa ukáže, že člen tímu nie je vhodný na príslušnú prácu), konzultant so súhlasom dlžníka navrhne náhradu aspoň na rovnakej úrovni spôsobilosti. 
4.15	Použiteľné právo a riešenie sporov. Zmluva musí obsahovať ustanovenia o použiteľnom práve a orgánu riešenia sporov.  Medzinárodná obchodná arbitráž má praktické výhody v porovnaní s inými metódami riešenia sporov. Dlžníkom preto doporučujeme, aby používali tento typ arbitráže. Banka nesmie byť vymenovaná rozhodcom a ani ju nemožno požiadať o vymenovanie rozhodcu.

V. Výber jednotlivých konzultantov
5.1	Jednotliví konzultanti sa bežne zamestnávajú pre zabezpečenie úloh, kde (a) nie je potrebné zamestnávať celý pracovný tím, (b) kde sa nevyžaduje žiadna profesionálna podpora zvonku (mimo ústredie firmy), a kde (c) je rozhodujúca prax a kvalifikácia jednotlivca. V prípade komplikovanej koordinácie, administrácie alebo kolektívnej zodpovednosti vzhľadom na veľký počet jednotlivcov, je vhodnejšie uzatvoriť zmluvu s firmou.
5.2	Výber jednotlivých konzultantov prebieha na základe ich spôsobilosti pre danú úlohu. Výber sa môže vykonať na základe porovnania spôsobilosti najmenej troch uchádzačov, ktorí prejavili záujem o realizáciu úlohy, prípadne na základe priamej objednávky Dlžníka. Jednotlivci, ktorých zamestnáva dlžník, musia spĺňať všetky príslušné kvalifikačné predpoklady a musia byť schopní vykonávať danú úlohu. Ich schopnosť sa posudzuje na základe akademického vzdelania, praxe, a v prípade potreby i na základe znalosti miestnych podmienok, napríklad jazyka, kultúry, administratívneho systému a organizácie štátnej správy.
5.3	Pracovníci v trvalom pracovnom pomere alebo partneri konzultačnej firmy môžu v niektorých prípadoch pracovať ako individuálni konzultanti. V takom prípade sa ustanovenia o konflikte záujmov špecifikované v týchto Pokynoch vzťahujú na materskú firmu.
5.4	Individuálni konzultanti môžu byť vybratí z jediného zdroja po náležitom zdôvodnení vo výnimočných prípadoch, ako napríklad: (a) v prípade úloh, ktoré nadväzujú na predošlé práce vykonávané konzultantom, alebo u ktorých sa uskutočnil výber konzultanta na princípe súťaže; (b) v prípade úloh, ktoré netrvajú dlhšie ako šesť mesiacov; (c) v prípade núdzových situácií v súvislosti s prírodnými katastrofami; a (d) v prípadoch kedy je na úlohu spôsobilý iba jeden konzultant.

príloha 1
Banka
Výberový proces
konzultantov
Plánovanie výberového procesu
1. 	Banka kontroluje výberový proces zamestnávania konzultantov navrhovaných dlžníkom pre daný projekt, a preveruje či je tento proces v súlade s týmito Pokynmi. Banka ďalej kontroluje navrhovaný program implementácie a platobný kalendár. 
Predchádzajúca kontrola 
2. 	V súvislosti so všetkými zmluvami, ktoré podľa dohody o pôžičke podliehajú predchádzajúcej kontrole zo strany Banky:

(a) 	Pred prijímaním návrhov dlžník predloží banke navrhovaný odhad nákladov a RFP  (vrátane užšieho výberu) na kontrolu a vydanie súhlasného stanoviska.  Dlžník náležite upraví užší výber a príslušnú dokumentáciu v súlade s primeranými požiadavkami banky. Všetky ďalšie prípadné zmeny sú podmienené súhlasným stanoviskom banky, ešte pred distribúciou RFP medzi konzultantov z užšieho výberu. 
(b) 	Po vyhodnotení technických návrhov je Dlžník povinný v dostatočnom časovom predstihu poskytnúť banke správu o technickom hodnotení (ak o to banka požiada, takúto správu musia vypracovali experti akceptovateľní bankou) a tiež kópiu návrhov, ak o to banka požiada. Ak Banka vyhlási, že technické hodnotenie nie je v súlade s ustanoveniami RFP, musí o tom neodkladne informovať dlžníka a uviesť dôvody svojho rozhodnutia, inak banka vydá súhlasné stanovisko k technickému hodnoteniu. Dlžník požiada banku o súhlasné stanovisko aj v prípade ak hodnotiaca správa odporúča odmietnuť všetky návrhy. 
(c) 	Ak je cena dôležitým faktorom výberu konzultanta, dlžník môže otvoriť obálky s finančnými ponukami až po vydaní súhlasného stanoviska banky k technickému hodnoteniu. Dlžník potom môže pokračovať vo finančnom hodnotení v súlade s ustanoveniami RFP. Dlžník je povinný poskytnúť banke konečnú technickú a finančnú hodnotiacu správu, spolu s navrhovaným výberom víťaznej firmy.  Dlžník bude informovať firmu, ktorá v konečnom hodnotení získala najvyššie ohodnotenie, s úmyslom udeliť zmluvu tejto firme a pozve firmu na ďalšie rokovania.
(d) 	Po ukončení rokovaní dlžník v dostatočnom časovom predstihu poskytne banke na kontrolu kópiu predbežnej zmluvy.  Ak dohodnutá zmluva požaduje výmenu kľúčových pracovníkov alebo zmenu TOR a pôvodne navrhovanej zmluvy, dlžník upozorní na tieto zmeny a vysvetlí, prečo sú takéto zmeny vhodné a potrebné. 
(e) 	Ak banka určí, že konečná hodnotiaca správa, doporučenie na udelenie zmluvy a/alebo dohodnutá zmluva nie je v súlade s ustanoveniami RFP, bezodkladne o tom bude informovať dlžníka, pričom uvedie dôvody svojho rozhodnutia. V opačnom prípade banka vydá súhlasné stanovisko k udeleniu zmluvy. Dlžník potvrdí udelenie zmluvy až po obdržaní súhlasného stanoviska banky.
(f) 	Po podpise zmluvy dlžník poskytne banke kópiu konečného znenia zmluvy pred predložením prvej žiadosti o platbu v rámci zmluvy.
(g) 	Banka je oprávnená po potvrdení udelenia zmluvy dlžníkom zverejniť popis zmluvy a zmluvnú čiastku, ako aj meno a adresu firmy, ktorá zmluvu získala. 
Zmeny v podpísanej zmluve 
3. 	Pred podstatným predĺžením stanoveného času plnenia zmluvy, alebo pred schválením podstatnej zmeny rozsahu poskytovaných služieb, výmeny kľúčových zamestnancov, zrušenia podmienok zmluvy, alebo pred zmenami v zmluve, v dôsledku ktorých by sa celková pôvodná zmluvná suma zvýšila o viac ako 15% je dlžník povinný informovať banku o navrhovanom predĺžení, zmene, výmene, zrušení a o dôvodoch  pre takéto rozhodnutie. Ak Banka zistí, že návrh by bol v rozpore s ustanoveniami dohody o pôžičke, musí to neodkladne oznámiť Dlžníkovi a uviesť dôvody svojho rozhodnutia. Kópia dodatkov k zmluve musí byť odoslaná banke. 
Následná kontrola 
4. 	Počas implementácie projektu a do dvoch rokoch po skončení dohody o pôžičke, je dlžník povinný uchovávať všetku dokumentáciu v súvislosti so všetkými zmluvami, ktoré nepodliehajú ustanoveniam odseku 2 vrátane, ale bez obmedzenia, podpísaného originálu zmluvy, analýzy príslušných návrhov a doporučení na udelenie zmluvy. Banka a nezávislí audítori budú mať právo na kontrolu takejto dokumentácie. Dlžník je taktiež povinný banke na jej žiadosť poskytnúť túto dokumentáciu. Ak Banka zistí, že udelenie zmluvy alebo zmluva samotná nie je v súlade s dohodou o pôžičke, musí neodkladne informovať Dlžníka o uplatnení ustanovení odseku 1.18 Pokynov a musí uviesť dôvody svojho rozhodnutia.
Preklady dokumentov  
5. 	Ak zmluva podlieha prvotnej kontrole, a ak národná firma dostala súhlas predložiť návrh v národnom jazyku, banka dostane na kontrolu súdne overený preklad návrhu, hodnotiacich správ a návrh zmluvy v anglickom, francúzskom alebo španielskom jazyku. Súdne overený preklad treba predložiť Banke pri každej následnej zmene takýchto zmlúv.

príloha 2
Informácie
pre Konzultantov (ITC)
Podľa týchto Pokynov bude dlžník používať, vždy ak je to možné, štandardné RFP vydané Bankou, ktorých súčasťou bude ITC, a ktoré riešia väčšinu úloh. Ak za výnimočných okolností Dlžník potrebuje zmeniť štandardné ITC, musí tak urobiť prostredníctvom tabuľky technických dát, a nesmie meniť hlavný text. ITC musí obsahovať dostatočné informácie v súvislosti s nasledujúcimi aspektmi úlohy:
(a)	veľmi stručný popis úlohy;
(b)	štandardné formáty technických a finančných návrhov;
(c)	mená a kontaktné informácie pre osoby, ktorým treba posielať vysvetlenia a s ktorými sa bude zástupca konzultantov v prípade potreby stretávať;
(d)	podrobnosti procesu výberu, a v prípade potreby aj (i) popisu dvojstupňového procesu; a (ii) zoznam technických hodnotiacich kritérií a váha jednotlivých kritérií ; (iii) podrobnosti finančného hodnotenia; (iv) relatívne váhy kvality a nákladov v prípade QCBS; (v) minimálne postupové hodnotenie kvality; a (vi) podrobnosti o verejnom otváraní obálok s finančnými návrhmi;
(e)	odhad úrovne vstupov  kľúčových pracovníkov (v človeko-mesiacoch), ktoré sa vyžadujú u konzultantov; a údaje o minimálnej praxi, úspechoch v akademickej práci, atď., ktoré sú očakávané od kľúčových pracovníkov resp. celkový rozpočet v prípade, že zadaný limit nie je možné prekročiť;
(f)	podrobnosti a stav financovania zvonka;
(g)	informácie o rokovaniach; a finančné a iné informácie, ktoré budú požadované od vybranej firmy počas rokovania o zmluve;
(h)	konečný termín predloženia návrhov;
(i)	mena (y), v ktorých budú vyjadrené, porovnávané a vyplatené náklady na služby;
(j)	odkazy na príslušné zákony platné v krajine Dlžníka, ktoré by mohli byť obzvlášť dôležité pre navrhovanú zmluvu s konzultantom;
(k)	vyhlásenie, že firma a všetci jej spolupracovníci budú diskvalifikovaní z poskytovania sekundárnych tovarov, prác alebo služieb pre daný projekt, ak podľa hodnotenia Banky takéto činnosti spôsobujú konflikt záujmov pri poskytovaní služieb v rámci úlohy;
(l)	metóda predkladania návrhu, vrátane požiadavky, že technické návrhy a cena návrhov musia byť zapečatené a predkladané samostatne spôsobom, ktorý zaručuje, že technické hodnotenie nebude ovplyvnené cenou;
(m)	požiadavka, aby pozvaná firma (i) potvrdila prevzatie RFP, a (ii) informovala Dlžníka, či bude prekladať návrh;
(n)	užší výber zoznam konzultantov, ktorí dostanú pozvánku na predloženie svojich návrhov, a či je možné akceptovať združovanie konzultantov v užšom výbere;
(o)	obdobie platnosti návrhov konzultantov (bežne 60- 90 dní), a počas ktorého konzultanti nemôžu vymieňať navrhovaných kľúčových pracovníkov, meniť jednotlivé sadzby, prípadne celkovú navrhovanú cenu; v prípade predĺženia obdobia platnosti návrhu, konzultanti nemusia dodržať svoje návrhy;
(p)	predpokladaný termín, kedy má vybratý konzultant začať plniť úlohu;
(q)	vyhlásenie, ktoré definuje (i) či konzultantova zmluva a personál budú oslobodení od daní; ak nie, (ii) aké bude pravdepodobné daňové zaťaženie alebo kde možno takúto informáciu získať, a vyhlásenie, že konzultant vo svojom finančnom návrhu uvedie jasne identifikovateľnú samostatnú čiastku na úhradu daní;
(r)	podrobný popis služieb, priestorov, vybavenia a pracovníkov, ktoré zabezpečí dlžník, ak tieto údaje nie sú uvedené v TOR alebo v návrhu zmluvy;
(s)	v prípade potreby rozčlenenie plnenia úlohy do fáz; a pravdepodobnosť ďalších nadväzujúcich úloh;
(t)	postup objasňovania informácií uvedených v RFP; a 
(u)	všetky podmienky na uzatvorenie sub-kontraktov na časť úlohy.

Príloha 3

Platby
1. 	Zodpovednosť za implementáciu projektu a platby za konzultačné služby súvisiace s projektom je výlučne na strane Dlžníka. Podľa ustanovení dohody je banka povinná zabezpečiť, aby boli prostriedky vyplatené z bankovej pôžičky až po realizovaní výdavkov. Prostriedky pôžičky alebo grantu sa vyplácajú na základe žiadosti Dlžníka. K žiadosti dlžníka o čerpanie budú priložené podklady, ktoré dokazujú, že prostriedky sa používajú v súlade s dohodou o pôžičke (alebo Zmluvou o financovaní formou trustového fondu - the Trust Fund Agreement). Platby sa môžu realizovať na (a) úhradu dlžníkových platieb z vlastných zdrojov, (b) priamo tretej strane (konzultantovi), alebo (c) komerčnej banke na úhradu výdavkov voči špeciálnemu prísľubu od Svetovej Banky, ktorým je krytý akreditív komerčnej banky (tento postup sa v prípade konzultantov používa len výnimočne).
2.	Ak by bola dokumentácia preplácania výdavkov príliš komplikovaná alebo rozsiahla (napríklad, platby za malé konzultantské zmluvy alebo nákupy na objednávku), dlžník môže dostať náhradu po predložení Vyhlásenia o výdavkoch (SOEs), formou jednoduchej tabuľky, kde budú uvedené podrobné výdavky. Dlžník tiež bude  uchovávať podklady pre potreby následnej kontroly nezávislým audítorom a útvarom dohľadu banky.
3.	Špeciálne účty (ŠÚ) sú revolvingové účty dotované preddavkami z bankovej pôžičky, ktoré využíva dlžník výlučne na krytie podielu Banky pri oprávnených výdavkoch v miestnej i v zahraničnej mene. Hlavným cieľom špeciálneho účtu je pomôcť Dlžníkovi prekonať finančné problémy a urýchliť úhradu výdavkov. Dlžník realizuje platby z tohoto účtu v prospech konzultantov a iné platby podľa dátumu ich splatnosti. Banka pravidelne dopĺňa špeciálne účty po obdržaní žiadosti o čerpanie spolu s príslušnými podkladmi od dlžníka. Ku koncu vyplatenia pôžičky bude banka vymáhať kompletnú dokumentáciu na sumu ešte nezaplatených preddavkov.
4.	Dohoda o pôžičke a list výplaty náhrad definuje podmienky vyplácania pôžičky a obsahuje aj ustanovenia o retroaktívnom financovaní, pri oprávnených položkách na výplatu podľa postupu SOE , obsahuje aj požiadavky na prevádzku špeciálneho účtu (ŠÚ) a minimálnu čiastku žiadosti o pôžičku. Minimálna čiastka žiadosti o pôžičku sa môže meniť v závislosti na výške pôžičky a charaktere typu projektu. Ak existuje ŠÚ, minimálna hodnota sa obvykle pohybuje medzi 10 až 33 % z celkovej sumy prevedenej na ŠÚ. Metóda platby definovaná v RFP musí zohľadniť postupy výplaty úhrad týkajúcich sa pôžičky.
5.	Podrobný popis postupov výplaty v banke je uvedený v Príručke úhrad.

príloha 4

Príručka pre Konzultantov
Zámer
1.	Táto príloha poskytuje konzultantom rady v oblasti vykonávania konzultačných a profesionálnych služieb financovaných cez Banku alebo trustové fondy.
Zodpovednosť za výber konzultantov
2.	Ako uvádza paragraf 1.4 týchto Pokynov, dlžník je zodpovedný za výber a zamestnávanie konzultantov. Dlžník pozýva, dostáva a hodnotí návrhy a udeľuje zmluvu. Zmluva sa uzatvára medzi dlžníkom a konzultantom. Banka v takejto zmluve nie je zmluvnou stranou.
Úloha Banky
3.	Podľa Pokynov (Príloha 1) banka kontroluje RFP, hodnotenie návrhov, odporúčania na udelenie zmluvy a samotnú zmluvu, s cieľom zabezpečiť súlad procesu s dohodnutými procedúrami podľa podmienok dohody o pôžičke. S výnimkou malých zmlúv (pod dolárovým limitom definovaným v každej dohode o pôžičke), Banka kontroluje dokumenty pred ich vydaním, pozri Prílohu 1. Zároveň kedykoľvek počas výberového procesu (aj po udelení zmluvy) Banka môže oznámiť, že neboli dodržané dohodnuté postupy podstatné body schválených procedúr, a môže konštatovať zneužitie obstarávania podľa odseku 1.18. Ak dlžník udelil zmluvu po obdržaní súhlasného stanoviska banky, táto bude konštatovať zneužitie obstarávania, len ak jej súhlasné stanovisko bolo vydané na základe nekompletnej, nepresnej alebo zavádzajúcej informácie dodanej dlžníkom. Naviac, ak Banka zistí, že zástupcovia dlžníka alebo konzultanta používali podvodné alebo korupčné postupy, Banka môže uvaliť príslušné sankcie podľa odseku 1.25 týchto Pokynov.
4.	Banka zverejňuje štandardné RFP a zmluvy na rozličné typy konzultačných služieb. Podľa odsekov 2.8 a 2.11 týchto Pokynov je dlžník povinný používať tieto dokumenty, s minimálnymi zmenami akceptovateľnými pre Banku, ktoré sa môžu týkať danej krajiny a/alebo projektu. Dlžník dokončí a vydá dokumenty ako súčasť RFP.
Informácie o konzultačných službách
5.	Informácie o konzultačných službách vrátane stručného popisu charakteru služieb, časového rozvrhu, odhadu nákladov, človeko-mesiacov, atď. budú v prvom rade zaradené do dokumentu Informácie o Projekte (Project Information Document - PID), ktorý popisuje pripravované projekty. Zároveň budú podobné informácie uvedené v popise každého projektu v mesačnom prevádzkovom prehľade (Monthly Operational Summary - MOS). Tieto informácie sa budú priebežne aktualizovať. Každý projekt musí byť zverejnený vo Všeobecnej vyhláške o obstarávaní v publikácii Rozvoj obchodu v OSN (UNDB) (každoročná aktualizácia pre všetky neukončené prípady obstarávania), ktorej súčasťou bude podrobnejší popis požadovaných služieb, agentúra klienta a rozpočtová cena. V prípade zmlúv s vysokou hodnotou, bude nasledovať vyhláška s cieľom získať "vyjadrenie záujmu", ktorá bude zverejnená v domácej tlači a v UNDB. Projektová dokumentácia bude obsahovať ešte podrobnejšie informácie.
6.	PID je prístupné na internete a vo Verejnom informačnom centre (Public Information Center -PIC) v Banke.  Projektová dokumentácia bude k dispozícii po schválení úveru.  Publikácia UNDB, ktorá obsahuje MOS,  je k dispozícii iba predplatiteľom. 
Úloha konzultantov
7.	Keď konzultanti dostanú RFP a spĺňajú požiadavky TOR ako aj obchodné a zmluvné podmienky, mali by podniknúť potrebné kroky na prípravu svojej ponuky (napríklad návštevu krajiny, kde sa má úloha uskutočniť, hľadanie možných spolupracovníkov, príprava dokumentácie, zostavenie prípravného tímu). Ak konzultanti zistia, že v dokumentoch RFP—najmä v časti týkajúcej sa postupu výberu a v hodnotiacich kritériách, sú nejednoznačné , chýbajúce údaje resp. vzájomne si odporujúce tvrdenia, alebo RFP obsahuje inú nejasnosť, diskriminačný alebo obmedzujúce aspekty, budú od Dlžníka požadovať vysvetlenie písomnou formou v termíne, ktorý definuje RFP na vyjasnenie informácií.
8.	V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že špecifické RFP, ktoré vydal Dlžník, pokrýva všetky výberové konania, podľa odseku 1.2 týchto Pokynov. Ak sa konzultant domnieva, že niektoré ustanovenia RFP nie sú v zhode s Pokynmi, môže sa obrátiť na Dlžníka a žiadať vysvetlenie.
9.	Konzultanti predkladajú návrh so všetkými potrebnými údajmi vrátane podporných dokumentov, ktoré sa vyžadujú podľa RFP. Životopisy kľúčových pracovníkov v návrhu musia byť úplné a musia zodpovedať skutočnosti.  Životopisy musia podpísať konzultanti a navrhovaní pracovníci a musí v nich byť uvedený dátum. Ak návrh nespĺňa dôležité požiadavky, bude odmietnutý. Po obdržaní technických návrhov a ich otvorení konzultanti nesmú meniť obsah návrhu, vymieňať kľúčových pracovníkov atď. Podobne, po obdržaní finančných návrhov konzultanti nesmú meniť uvedené poplatky, atď. s výnimkou prípadov, kedy sa rokovania uskutočňujú v súlade s ustanoveniami RFP.
Utajenosť informácií
10.	Podľa odseku 2.28,  proces vyhodnotenia návrhu je dôverný až dovtedy, kým víťazná firma nebude informovaná o pridelení zmluvy. Utajenosť informácií zabezpečuje, aby kontrolóri Dlžníka a Banky neboli ovplyvňovaní subjektívnymi informáciami a aby nedošlo k zatajovaniu dôležitých skutočností. Ak v priebehu hodnotiaceho procesu chcú konzultanti oznámiť dlžníkovi alebo banke doplňujúce informácie, musia tak urobiť písomnou formou.
Aktivity Banky
11.	Ak chcú konzultanti prediskutovať problémy alebo klásť otázky v súvislosti s výberovým procesom môžu poslať Banke kópiu dokumentov o ich komunikácii s Dlžníkom alebo napísať priamo Banke, ak Dlžník bezodkladne nereaguje, prípadne ak je obsahom komunikácie sťažnosť na Dlžníka. Všetky materiály o takejto komunikácii treba adresovať vedúcemu divízie príslušného sektora, ktorý má v referáte krajinu dlžníka a kópiu zaslať regionálnemu poradcovi pre obstarávanie.
12.	Referencie, ktoré dostane Banka od konzultantov z užšieho výberu pred uzávierkou predloženia návrhu treba, v prípade potreby zaslať Dlžníkovi s komentárom a odporúčaním Banky na prijatie príslušných opatrení.
13.	Korešpondencia banky s konzultantami po otvorení technických návrhov sa riadi nasledujúcimi pravidlami. V prípade zmlúv, u ktorých nie je potrebná predchádzajúca kontrola zo strany Banky, je potrebné všetku korešpondenciu zaslať Dlžníkovi, ktorý ju posúdi a vykoná potrebné kroky. Dlžníkovu odpoveď vyhodnotia pracovníci banky počas následného dohľadu nad projektom. V prípade zmlúv, u ktorých sa vyžaduje predchádzajúca kontrola, Banka preskúma korešpondenciu a prekonzultuje ju s Dlžníkom a ak potrebuje doplňujúce informácie vyžiada si ich od Dlžníka. Ak má doplňujúce informácie alebo vysvetlenie poskytnúť konzultant, banka sa obráti so žiadosťou o ich získanie na Dlžníka, pripojí svoj komentár resp. ak je to potrebné, začlení svoje stanovisko do hodnotiacej správy. Kontrola banky bude ukončená po náležitom preskúmaní a zvážení korešpondencie.
14.	S výnimkou potvrdenia prevzatia korešpondencie banka nesmie vstupovať do diskusie ani nekorešponduje so žiadnym konzultantom počas výberového a kontrolného procesu, až kým nie je oznámené udelenie zmluvy.
Vyhodnotenie
15.	Ak po oznámení udelenia zmluvy chce konzultant poznať dôvody, prečo jeho návrh nebol vybraný, svoju žiadosť v tomto zmysle musí adresovať dlžníkovi. Ak Konzultant nie je spokojný s vysvetlením a chce sa stretnúť s bankou, môže sa obrátiť na regionálneho poradcu pre obstarávanie v krajine dlžníka, ktorý zabezpečí stretnutie na príslušnej úrovni a so zodpovednými pracovníkmi. Na tomto sa stretnutí je možnosť diskutovať iba o návrhu Konzultanta, nie o návrhoch konkurencie.