Ministerstvo financií
Slovenskej republiky

Číslo: 1575/2003-KM

Materiál na rokovanie 
vlády Slovenskej republiky

     Dodatok k Návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004

Materiál sa predkladá:                                                     Materiál obsahuje:

Na základe Plánu práce vlády                                         1. Návrh uznesenia vlády
SR na rok 2003                                                                2. Predkladaciu správu
                                                                                         3. Strednodobý finančný výhľad...
      4. Návrh programových štruktúr...

Materiál predkladá:

Ivan Mikloš

podpredseda vlády
a minister financií

				Bratislava   22. apríl 2003

NÁVRH
UZNESENIE VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY
č. 
z 
k Dodatku k Návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004 

Číslo materiálu:		
Predkladateľ:	podpredseda vlády a minister financií	
Vláda
A. berie na vedomie
        
         A.1. Strednodobý finančný výhľad na roky 2003-2006
A.2. Návrh programových štruktúr rozpočtových kapitol na rok 2004

B.      ukladá

          podpredsedovi vlády a ministrovi financií

        B.1.  v spolupráci s ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy SR a správcami ďalších rozpočtových kapitol  dopracovať navrhované medzirezortné programy

                     do 31. mája 2003
         
         ministrom
         predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR
         správcom ďalších rozpočtových kapitol

           B.2.  dopracovať programové štruktúry rozpočtových kapitol,  doplniť ich o  ciele a merateľné ukazovatele a prostredníctvom Rozpočtového informačného systému ich zaslať ministerstvu financií 

                     do 31. mája 2003

Vykonajú:       ministri
                         predsedovia ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR
                          správcovia ďalších rozpočtových kapitol
Predkladacia správa

Ministerstvo financií predložilo na rokovanie vlády Návrh východísk štátneho rozpočtu na rok 2004 začiatkom apríla 2003.  Materiály predkladané v rámci tohto Dodatku k uvedenému materialu, boli na základe uznesenia vlády č. 1381 zo dňa 18. decembra 2002  a uznesenia vlády č. 525/2001 pripravované súbežne s Návrhom východísk štátneho rozpočtu na rok 2004. Prvá časť Dodatku  „Strednodobý finančný výhľad na roky 2003 – 2006“  je dokument, ktorý premieta návrhy rozpočtových parametrov a opatrení obsiahnutých vo východiskách štátneho rozpočtu. Druhá časť Dodatku „Návrh programových štruktúr rozpočtových kapitol na rok 2004“ tvorí základ pre cieľovo orientované rozpočty rozpočtových kapitol.

I. Strednodobý finančný výhľad na roky 2003 - 2006

	Strednodobý finančný výhľad na roky 2003 - 2006 nadväzuje na Strednodobý finančný výhľad na roky 2002 - 2005, ktorý bol v prílohe k Návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 prerokovaný vo vláde v októbri 2002  a následne  v NR SR. V porovnaní s minuloročným dokumentom sa  posunul strednodobý horizont výhľadu o jeden rok.

Strednodobé fiškálne rámce do roku 2006 sú stanovené v nadväznosti na ciele fiškálnej politiky vyplývajúce z programových úloh vlády a zohľadňujú  predpokladaný makroekonomický vývoj.

 Základným strednodobým cieľom fiškálneho vývoja je zabezpečiť udržateľnú fiškálnu pozíciu, ktorej predpokladom je znižovanie úrovne deficitu verejných financií tak, aby bol v roku 2006 pod úrovňou 3 % z HDP. Predpokladom naplnenia týchto cieľov je realizácia reformných opatrení v rôznych oblastiach financovaných z verejných zdrojov.  

Vzhľadom na rozpracovanosť rozhodujúcich fiškálnych reforiem v súčasnosti, nie je zatiaľ v strednodobom finančnom výhľade kvantifikovaný ich účinok. V ďalšom postupe pri aktualizáciách strednodobého finančného výhľadu na roky 2003 – 2006, ktoré budú prebiehať súčasne s prípravou štátneho rozpočtu na rok 2004, budú predikcie fiškálnych parametrov aktualizované. 

II.  Návrh programových štruktúr rozpočtových kapitol na rok 2004

	Na základe úlohy D.33 uznesenia vlády SR č. 525/2001 z 13. 6. 2001 spolupracovalo ministerstvo financií so správcami rozpočtových kapitol na príprave ich programových štruktúr. Na základe tejto spolupráce  boli pripravené programy a zámery väčšiny zo 49  rozpočtových kapitol, ktoré v tomto dodatku súhrnne predkladá minister financií  v súlade s metodickým pokynom k programovému rozpočtovaniu.   
	
V záverečnej fáze spracovania programov (od decembra 2002) smerovali návrhy ministerstva financií k zníženiu počtu programov v rozpočtových kapitolách a k požiadavke, aby ciele programov boli formulované v nadväznosti na Programové vyhlásenie vlády. Táto požiadavka bola dodržaná. Podarilo sa tiež priblížiť k  unifikácii programov zameraných na tvorbu a implementáciu politík vo všetkých ministerstvách. 

Z hľadiska  zavŕšenia prístupového procesu do EÚ v roku 2004 je dôležitým výsledkom predložených programových štruktúr zosúladenie finančných  nástrojov  EÚ s programovým rozpočtovaním. Pri tvorbe programových štruktúr jednotlivých rozpočtových kapitol boli použité individuálne prístupy podľa charakteru týchto nástrojov.  Boli formulované programy v kapitolách, resp. medzirezortné programy s cieľom nevytvárať duplicitné časti programov na riešenie rovnakých cieľov.

	Predkladaný materiál obsahuje programové štruktúry a zámery programov, resp. podprogramov. V nasledujúcej fáze  dopracovania materiálu budú doplnené ciele a merateľné ukazovatele tak, aby nadväzovali na rozpísané limity výdavkov. Táto fáza dopracovania bude prebiehať v súlade s harmonogramom schvaľovania návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004  aby programy, zámery, ciele a merateľné ukazovatele mohla vláda schváliť zároveň so schválením návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 v septembri 2003.	

	V priebehu dopracovania bude potrebné doriešiť niektoré otvorené otázky. Je to najmä spôsob začlenenia cieľov,  ktoré budú plniť  krajské úrady po ukončení delimitácií, do príslušných rozpočtových kapitol, resp. rozpočtovej kapitoly. 

	Osobitné postavenie majú dve rozpočtové kapitoly ministerstva financií,  a to Všeobecná pokladničná správa a Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. Kapitola Všeobecná pokladničná správa financuje z  rezerv (napríklad rezerva vlády, prostriedky na spolufinancovanie predvstupových fondov) programy iných rozpočtových kapitol. Preto sa nepristúpilo k formulovaniu programu v tejto kapitole. Podobne v kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom nie je možné až do ukončenia delimitácií kompetencií štátnej správy  formulovať kompaktné programy.
	
	V ďalšej etape  sa bude okrem naznačených okruhov otázok venovať pozornosť aj precizovaniu koordinácie medzirezortných programov.

	So všetkými správcami rozpočtových kapitol prebiehala dlhodobá dvojstranná spolupráca. Záverečné zosúladenie malo charakter  osobného prerokovania na úrovni štátneho tajomníka ministerstva financií a generálnych riaditeľov štrnástich ministerstiev.  Vzhľadom na uvedené nebol materiál predložený na medzirezortné pripomienkové konanie.  V návrhu uznesenia vlády SR sú formulované úlohy pre správcov rozpočtových kapitol, ktoré budú smerovať k dopracovaniu programov.

Ministerstvo financií 
Slovenskej republiky

Číslo: 1575/2003-KM

Materiál na rokovanie
vlády Slovenskej republiky

Strednodobý finančný výhľad na roky 2003 – 2006

Materiál sa predkladá:					Materiál obsahuje:

na základe Plánu práce vlády SR				3. Strednodobý finančný výhľad
na rok 2003	       	 				  	    na roky 2003 – 2006

Materiál predkladá:

Ivan Mikloš

podpredseda vlády
a minister financií SR

Bratislava 22. apríl 2003

Makroekonomický rámec vývoja verejných financií v rokoch 2003-2006 

1. Východiská

Aktualizovaný strednodobý vývoj je projektovaný so zreteľom na zámery vlády prezentované v Programovom vyhlásení vlády a so zreteľom na makroekonomickú politiku a strednodobý scenár prijatý v  Predvstupovom ekonomickom programe SR do roku 2005 (PEP). Prognóza zohľadňuje vývoj makroekonomických indikátorov v roku 2002, ako i čiastkové mesačné informácie o vývoji ekonomiky známe v marci 2003. Posledný vývoj v dôležitých oblastiach ekonomiky možno stručne charakterizovať nasledujúcim spôsobom. 

•	Pokračovalo zvyšovanie rastu výkonu ekonomiky;  v roku 2002 dosiahla dynamika HDP 4,4%, t.j. najvyššiu úroveň po roku 1998. Rovnomerné zvyšovanie rastu ekonomiky SR (o 1,1 percentuálneho bodu ročne) prebiehalo i napriek pretrvávajúcim, resp. doznievajúcim vplyvom spomalenia globálnej ekonomiky. Domáci dopyt vykazoval po celý rok vysoké tempá rastu najmä v dôsledku akcelerácie reálnych miezd. Pozitívne sa dá hodnotiť dvojciferná dynamika exportu v druhom polroku. V pozadí tohto vývoja je vidieť predovšetkým nárast investícií (najmä v roku 2001), ktorý zvýšil kapacitu ponukovej strany ekonomiky. 

•	Zvýšenie rastu ekonomiky sa dosiahlo zvýšením celkového reálneho rastu produktivity práce z HDP. Na tvorbe HDP mali najväčší podiel tzv. ostatné služby , priemysel (najmä výroba strojov a dopravných prostriedkov) a odvetvie “obchod, hotely a reštaurácie”. Najvyššia dynamika reálneho rastu HDP bola v odvetví výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (33,4%), v poľnohospodárstve (12,3%), v stavebníctve (11%), v tzv. ostatných službách (10%) a vo výrobkoch chémie, z ropy a gumy (8,9%). 

•	Zvýšenie výkonu ekonomiky sa prejavilo v miernom zlepšení situácie na trhu práce. Stabilizoval sa priemerný počet zamestnancov v hospodárstve (2008,9 tis. osôb) a zvýšil sa rast priemernej reálnej mzdy (5,8%). Súčasne aplikované opatrenia na sprísnenie evidencie nezamestnaných prispeli aj k zníženiu miery nezamestnanosti (17,9% evidovaná miera z disponibilného počtu; 18,5% podľa výberového zisťovania v súlade s medzinárodnou metodikou). Pri pohľade na tvorbu nových pracovných miest je vidieť relatívne veľký rozdiel medzi súkromným a verejným sektorom. O raste zamestnanosti sa dá hovoriť predovšetkým v privátnej sfére. Chronické problémy slovenského trhu práce (zlá vzdelanostná štruktúra nezamestnaných, slabá motivácia zamestnať sa, nízka mobilita, regionálne rozdiely, atď.) sa v roku 2002 zmiernili len minimálne.

•	Napriek tomu, že reálny rast priemernej mzdy (5,8%) bol vyšší ako rast celkovej produktivity práce (4,3%), celková priemerná miera inflácie sa v roku 2002 znížila na rekordne nízku úroveň 3,3% a výrazne sa priblížila k jadrovej inflácii (2,1%). Na priaznivom vývoji inflácie sa podieľal predovšetkým spomalený rast regulovaných cien, zhodnocovanie kurzu slovenskej koruny tak voči euru ako aj americkému doláru a zvýšená konkurencia v maloobchodných predajných jednotkách. Tento vývoj opäť preukázal, že na Slovensku sú inflačné tlaky vyvolané vyšším dopytom veľmi obmedzené – v zmenách cenovej hladiny dominujú predovšetkým nákladové faktory.

•	Produkčná stránka ekonomiky SR bola stimulovaná najmä reálnym rastom zahraničného dopytu (5,9% - miernejší rast ako v rokoch 2001 a 2000), zvýšením rastu súkromnej domácej spotreby (5,3%) a tiež rastom spotreby verejnej správy (4% - miernejší rast ako v roku 2001). Rast spotreby bol podporovaný rastom reálnych miezd (vplyv neočakávane nízkej miery inflácie), nižším daňovým zaťažením, znižovaním úrokových sadzieb a ďalším znižovaním sklonu domácností k úsporám.

•	Pokles tvorby fixných investícií o 0,9% a miernejší rast spotreby vlády sa na jednej strane premietli do zníženia rastu finálneho domáceho dopytu (z 5,7% na 3,2%), avšak na druhej strane pozitívne ovplyvnili príspevok čistého zahraničného dopytu k HDP. Pokles tvorby investícií bol spôsobený jej poklesom  vo verejnej správe a v nefinančných korporáciách, a to pri dopravných zariadeniach (1,2%) a pri stavbách okrem budov na bývanie (0,5%). K objektívnosti však treba dodať, že podiel investícií na HDP stále predstavuje vysoké číslo (v porovnaní s ukazovateľmi v rámci EÚ), pohybuje sa na úrovni okolo 30% HDP. 

•	Zlepšenie obchodnej bilancie pozitívne ovplyvnilo vývoj schodku bežného účtu, ktorý dosiahol 87,9 mld. Sk, t.j. deficit sa mierne znížil z 8,5% HDP na cca 8,2% HDP. Prebytok finančného účtu vysoko prevyšoval deficit bežného účtu, a to najmä v dôsledku vysokej bilancie priamych investícií – prevládali príjmy z privatizácie. 

•	Znižoval sa dlhodobý aj krátkodobý zahraničný dlh vlády a NBS; klesala čistá zahraničná zadlženosť SR; devízové rezervy NBS sa zvyšovali k úrovni 6,2-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb. V dôsledku mierneho zvyšovania tak dlhodobého, ako i krátkodobého dlhu komerčných bánk a podnikateľských subjektov sa síce v roku 2002 zvýšila nominálna hodnota celkového zahraničného dlhu SR, avšak jeho podiel na HDP sa znížil na cca 51% HDP (v roku 2001 činil cca 55% HDP).

•	Slovenská koruna v roku 2002 posilnila tak voči jednotnej európskej mene ako aj voči americkému doláru. Najprudšia apreciácia nastala vo štvrtom štvrťroku, kedy záujem o slovenskú menu zo strany zahraničných investorov výrazne narástol. Bolo to spôsobené jasnou deklaráciou uskutočnenia potrebných reforiem po parlamentných voľbách, pozvaním SR do NATO a Európskej únie, zvýšeným ratingom a vysokým úrokovým diferenciálom. Priemerný mesačný kurz za uplynulý rok predstavoval 42,7 SKK/1 EUR, čo je v medziročnom porovnaní pokles o 1,4%. Oslabenie dolára voči euru sa prejavilo aj na krížovom kurze SKK/USD, ktorý sa znížil o viac ako 6% na 45,3.

•	Napriek dočasnému zvýšeniu v apríli, trend vývoja úrokových sadzieb bol klesajúci. Národná banka Slovenska v závere roka výrazne znížila dvojtýždňovú REPO sadzbu až na úroveň 6,5%. Tento postup vyplýval z prijatia korekčných opatrení na obmedzenie dynamiky spotrebného dopytu a z vysokého úrokového diferenciálu medzi slovenskou korunou a eurom. Samozrejme vývoj kľúčových sadzieb sa odrazil aj na klientských úrokových sadzbách.

•	Zvýšenie dôvery zo strany zahraničných investorov sa prejavilo v znížení rizikovej prirážky pri nákupe slovenských štátnych dlhopisov zahraničnými investormi .

2. Predpoklady a zámery

Strednodobá makroekonomická projekcia  predpokladá nasledujúci vývoj hlavných charakteristík vonkajších a vnútorných podmienok:
a) Vonkajšie podmienky 

•	Vývoj ekonomiky SR je veľmi citlivý na vývoj vonkajšieho prostredia. Strednodobý makroekonomický rámec MF SR pre roky 2003 až 2006 je založený na predpoklade, že globálna ekonomika sa bude postupne oživovať, avšak priebeh u jednotlivých krajín a ich zoskupení nebude rovnomerný. Na základe doterajšieho vývoja  možno podľa predikcií OECD a EK očakávať, že zvyšovanie rastu ekonomiky eurozóny bude naďalej pomalšie ako u  OECD ako celku. Podľa posledných prognóz HDP eurozóny vzrastie v roku 2003 približne o 1,8% a HDP v OECD o cca 2,3%. Pre rok 2004 možno uvažovať s rastom eurozóny približne o 2,7% a s rastom OECD na úrovni okolo 2,9% a v ostatných rokoch približne na úrovni okolo 2,4%, resp. 2,8%. Očakávané zvyšovanie rastu vonkajšej ekonomiky by malo byť odrazom rastu dôvery tak spotrebiteľov ako aj investorov. V prípade Európskej únie sa počíta aj s vyšším exportom.

•	Ekonomika SR bude citlivo reagovať najmä na vývoj ekonomiky Nemecka a ČR, jej najvýznamnejších obchodných partnerov. V makroekonomickom rámci sa predpokladá ďalšie zvyšovanie rastu ekonomiky ČR, a to z úrovne okolo 3,3% v roku 2003 na 3,7% v roku 2004 a aj zvyšovanie rastu ekonomiky Nemecka z úrovne okolo 1,1% v roku 2003 na úroveň takmer 2,5% v roku 2004. 

•	Rizikovým faktorom vývoja vonkajšieho aj domáceho prostredia je vývoj cien ropy; v makroekonomickom rámci sa predpokladá relatívne vyššia cena v roku 2003 (v priemere okolo 28 USD/barrel) a v ostatných rokoch pohyb cien v rámci intervalu OPEC-u, v priemere na úrovni okolo 25 USD/ barel. 
 
b) Vnútorné podmienky
 
Programové vyhlásenie  vlády potvrdzuje snahu o zabezpečenie makroekonomickej stability a signalizuje urýchlenie štrukturálnych reforiem. Konkrétna realizácia nástrojov, opatrení a reforiem bude zameraná na podporu udržateľného rastu ekonomiky, a preto sa pri projekcii predpokladá: 
•	postupné znižovanie fiškálneho deficitu v porovnaní s HDP v rámci strednodobého horizontu, zvyšovanie disciplíny a transparentnosti vo finančných tokoch verejnej správy, zefektívňovanie manažmentu verejných financií, postupné pozitívne efekty decentralizácie a zlepšovanie podmienok pre rozvoj podnikateľskej sféry a konkurenčného prostredia pri súčasnej aproximácii legislatívy k normám EÚ;

•	účinná menová politika NBS zameraná na podporu reálnej a nominálnej konvergencie k ekonomikám EÚ, t.j. v strednodobom horizonte  postupné znižovanie miery inflácie  v závislosti od realizácie úprav regulovaných cien a citlivé usmerňovanie vývoja úrokových sadzieb so zreteľom na vývoj rizikových faktorov ohrozujúcich vonkajšiu rovnováhu ekonomiky;

•	zvyšovanie efektívnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky ďalšou realizáciou plánovaných reforiem, reštrukturalizácie a dokončením privatizácie.

3. Očakávaný vývoj 

	Za horeuvedených predpokladov možno v roku 2003 očakávať dočasné zmiernenie rastu HDP, najmä vplyvom úprav regulovaných cien v širšom rozsahu a uplatnenia fiškálnych opatrení smerujúcich k  efektívnejšiemu vynakladaniu verejných financií. Vývoj v roku 2004 bude ešte ovplyvnený úpravami regulovaných cien, avšak v menšej miere. V nadväznosti na štrukturálne reformy by sa v ostatných rokoch mali vytvoriť podmienky pre postupné zvyšovanie tempa rastu ekonomiky;  v roku 2006 by mohol potenciálny rast HDP prekonať úroveň 4%.  
Rast HDP by mal byť v rokoch 2003 – 2006 viac stimulovaný zahraničným dopytom a tvorbou fixného kapitálu ako konečnou spotrebou. Spotreba verejnej správy bude pravdepodobne najpomalšie rastúcou zložkou HDP a súkromná spotreba by mala rásť mierne nižším tempom ako HDP. Stimulovaná by mala byť najmä rastom miezd neprevyšujúcim rast produktivity práce a miernym rastom zamestnanosti. Naopak, očakávame, že rast investícií bude mierne  prevyšovať rast HDP, avšak otázne je do akej miery bude zaťažovať dovoz a obchodnú bilanciu. Vplyvom oživenia globálnej ekonomiky a primeraného rastu domáceho dopytu sa bude bilancia v zahraničnom obchode postupne zlepšovať a deficit bežného účtu  sa do roku 2006 môže za priaznivých podmienok znížiť pod 5 % HDP.
Vplyvom razantnejších úprav regulovaných cien a úprav v nepriamych daniach sa priemerná ročná miera celkovej inflácie v roku 2003 zvýši na cca 8,4% (z 3,3% v roku 2002). V roku 2004 bude ešte zotrvávať na zvýšenej úrovni, a to nielen vplyvom pokračujúcich úprav regulovaných cien, ale aj vplyvom očakávaného vyrovnávania cien potravín v čase predpokladaného vstupu SR do EÚ z titulu uplatnenia Spoločnej poľnohospodárskej politiky. Počnúc rokom 2005 očakávame opätovné výrazné znižovanie miery inflácie, potrebné pre postupné napĺňanie  Maastrichtských kritérií pre vstup SR do EMÚ; v roku 2006 sa očakáva pokles priemernej ročnej inflácie na úroveň 3%. 
Za predpokladu, že podiel deficitu verejných financií sa bude postupne znižovať a naďalej  bude pokračovať relatívne vysoký prílev priamych zahraničných investícií (potrebné sú najmä tzv. PZI na “zelenej lúke”) s pozitívnym vplyvom na vývoj  platobnej bilancie, nemala by sa hrubá zahraničná zadlženosť výraznejšie zvyšovať. Za týchto predpokladov by mali byť v sledovanom horizonte vytvorené  podmienky aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb a pre relatívne stabilný vývoj výmenného kurzu v súlade s Maastrichtskými kritériami. 
Mierne zlepšenie situácie sa očakáva aj na trhu práce. V sledovanom horizonte sa predpokladá rast reálnych miezd, ktorý neprevýši rast produktivity práce, mierny rast zamestnanosti a znižovanie miery nezamestnanosti. Citlivosť trhu práce na zvyšovanie rastu ekonomiky je stále relatívne nízka, a to najmä v dôsledku negatívneho vplyvu reštrukturalizácie podnikov a reformy verejnej správy a s tým súvisiaceho uvoľňovania pracovných síl, ale i v dôsledku demografického vývoja, nízkej mobility pracovnej sily a jej nevhodnej kvalifikačnej štruktúry. Z uvedených dôvodov sa dá usúdiť, že miera nezamestnanosti sa bude znižovať len postupne a naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni.
Predikované hodnoty niektorých makroekonomických indikátorov, ktoré sú obzvlášť dôležité pre tvorbu SFV, sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Vývoj hlavných ekonomických indikátorov
	Skutočnosť	Prognóza	
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	
Hrubý domáci produkt                                                                                                                              v mld Sk	
v bežných cenách	835,7	908,8	989,3	1073,6	1163,0	1281,2	1384,7	1490,4	
v stálych cenách	670,0	684,8	707,4	738,4	764,2	795,9	830,5	869,4	
									
HDP a jeho použitie (podľa ESA 95, údaje sú predbežné zo štvrťročných národných účtov)             reálna zmena v %	
HDP	1,3	2,2	3,3	4,4	3,5	4,1	4,4	4,7	
Konečná spotreba domácností 	3,3	-1,8	3,9	5,3	1,5	2,9	4,2	4,4	
Konečná spotreba verejnej správy	-7,7	1,3	5,1	4,0	1,1	2,0	2,5	3,0	
Tvorba hrubého fixného kapitálu	-18,5	1,2	9,6	-0,9	4,0	5,8	6,2	6,0	
Vývoz tovarov a služieb	5,2	13,8	6,5	5,9	8,2	7,3	8,0	7,8	
Dovoz tovarov a služieb	-6,3	10,2	11,7	5,3	6,3	6,5	8,0	7,7	
									
Príspevky k rastu HDP                                                                                                % HDP predchádzajúceho roka	
Domáci efektívny dopyt	-6,6	-0,4	5,8	3,3	2,2	3,6	4,5	4,6	
Zmena stavu zásob	-0,4	0,4	1,4	0,8	0,0	0,0	0,0	0,0	
Saldo ZO s výrobkami a službami	8,2	2,2	-4,0	0,3	1,3	0,5	-0,1	0,0	
									
Priemern ročná miera inflácie                                                                                                                            v %	
- rast indexu spotrebiteľských cien	10,6	12,0	7,1	3,3	8,4	7,5	3,9	3,0	
- rast deflátora HDP	6,4	6,4	5,4	4,0	4,7	5,8	3,6	2,8	
- jadrová inflácia	6,0	5,7	4,3	2,1	3,5	5,2	2,6	2,3	
									
Zahraničný obchod (bežné ceny)                                                                                                                                   v %	
Vývoz tovarov	12,1	29,5	11,4	6,5	15,8	7,7	11,5	11,4	
Dovoz tovarov	1,8	25,9	21,0	4,7	13,5	5,4	10,5	10,3	
									
Trh práce                                                                                                                                                     v %	
Zamestnanosť									
- výberové zisťovanie prac. síl	-3,0	-1,4	1,0	0,2	0,1	0,4	0,7	0,8	
- z disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných 	-2,2	-0,6	1,5	0,1	0,2	0,3	0,5	0,6	
Miera nezamestnanosti									
- výberové zisťovanie prac. síl	16,2	18,6	19,2	18,5	18,0	17,8	17,5	17,1	
- z disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných	17,3	18,3	18,2	17,9	17,5	17,0	16,5	16,0	
Priem. nominálna mesačná mzda v Sk	10 728	11 430	12 365	13 511	14 727	16 126	17 481	18 792	
Priem. reálna mesačná mzda	-3,1	-4,9	1,0	5,8	0,6	1,9	4,3	4,4	
									
Vybrané indikátory vnútornej a vonkajšej rovnováhy (bežné ceny)                                                             v %	
Podiel salda obchodnej bilancie (tovary) na HDP	-5,4	-4,6	-10,4	-9,0	-8,1	-6,5	-6,0	-5,5	
Podiel bilancie tovarov a služieb na HDP	-4,3	-2,4	-8,5	-7,1	-6,4	-4,9	-4,5	-4,0	
Podiel salda bežného účtu PB na HDP	-4,9	-3,6	-8,5	-8,2	-7,4	-5,8	-5,3	-4,8	
Reálny rast produktivity práce	3,6	2,8	1,8	4,3	3,3	3,8	3,8	4,1	
									
Predpoklady a zámery	
Priem. úrok. miera z čerpaných úverov	16,89	11,84	9,27	9,08	8,3	7,2	6,8	6,5	
Priemerný nominálny výmenný kurz Sk/USD	41,417	46,200	48,347	45,335	39,0	37,9	37,9	37,9	
Priemerný nominálny výmenný kurz Sk/EUR	44,115	42,589	43,309	42,699	41,7	41,7	41,7	41,7	
Ceny ropy (USD/barrel)	17,8	28,3	24,4	25,1	28,4	25,6	26,3	27,0	

4. Riziká makroekonomického rámca

Vonkajšie riziká: Vzhľadom na vysokú otvorenosť slovenskej ekonomiky považujeme v súčasnosti za jedno z najväčších rizík vývoj vonkajšej ekonomiky a možné vonkajšie šoky, najmä cenové. Oneskorenie očakávaného oživenia ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR a rast cien ropy a energetických surovín by mohli mať negatívny vplyv na vývoj slovenského exportu a importu a následne aj na ďalší rovnovážny rast slovenskej ekonomiky. 

Vnútorné riziká: Za najvážnejšie vnútorné riziko naďalej považujeme nedostatočne rýchle napredovanie v uskutočňovaní reforiem, ich malú účinnosť alebo nevhodnú časovú postupnosť pri ich realizácii. V danom kontexte ide najmä o tie reformy, ktoré majú priamy vplyv na pozíciu verejných financií a reformy so vzájomne  protichodnými účinkami na dosahovanie vytýčených cieľov.

Priebežné zvyšovanie rastu ekonomiky SR po roku 1999 v podmienkach vonkajšej recesie spôsobilo výrazné prehĺbenie deficitu obchodnej bilancie a bežného účtu v roku 2001, ktoré na mierne nižšej úrovni pretrvávalo i v roku 2002. V roku 2003 sa očakáva ďalší mierny pokles deficitu bežného účtu aj verejných financií, avšak posuny v realizácii viacerých sektorových reforiem vyvíjajú naďalej zvýšené tlaky na pozíciu verejných financií. Z tohto dôvodu je potrebné mať na zreteli riziko vzniku nadmerného dvojitého deficitu, najmä deficitu verejných financií. Potrebné bude uplatňovať veľmi obozretnú a sprísnenú fiškálnu politiku, smerujúcu k postupnému znižovaniu deficitu verejných financií a podporujúcu zvyšovanie efektívnosti ekonomiky, čím by sa podporovala  makroekonomická stabilita v strednodobom horizonte, nominálna a reálna konvergencia ekonomiky a možnosť plynulého vstupu SR do EMU bez vážnejších šokov. 

II. Vývoj verejných financií 

1.  Aktuálny stav verejných financií - plnenie rozpočtových zámerov

Rozpočtové hospodárenie verejnej správy (na hotovostnom princípe, bez finančných transakcií) sa v roku 2002 podľa predbežných údajov skončilo schodkom 67,4 mld Sk, čo predstavuje  6,3 % z HDP. Opatreniami realizovanými v príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu sa podarilo čiastočne zmierniť, alebo eliminovať riziká, ktoré sa v priebehu roku vyskytovali najmä pri plnení štátneho rozpočtu. Predbežné výsledky tiež naznačujú, že hospodárenie štátnych fondov, fondov sociálneho zabezpečenia a územných samospráv bolo prebytkové. Výsledky verejného rozpočtu v roku 2002 boli ovplyvnené finančnými transakciami spojenými s privatizáciou a s použitím príjmov z privatizácie. Je to faktor, ktorý ovplyvňuje rozdielnosť vo vyčíslení schodku verejného rozpočtu na hotovostnom princípe (použitý pri tvorbe rozpočtu 2002) a na akruálnom princípe (metodika ESA 95 používaná v EÚ).

Plnenie rozpočtových zámerov v priebehu roka 2002 zásadnejšie ovplyvňovali najmä tieto skutočnosti:

•	Priaznivo sa vyvíjali daňové príjmy a príspevky do fondov sociálneho zabezpečenia. Prekročenie daňových príjmov v štátnom rozpočte umožnilo čiastočne nahradiť výpadok nedaňových príjmov.  Uhradenie časti pohľadávok poistných fondov voči Železniciam SR  z privatizačných príjmov tiež malo vplyv na zvýšenie aktuálnych príjmov týchto fondov;  

•	Výška nedaňových príjmov v štátnom rozpočte dosiahla len 68,5 % rozpočtovanej úrovne, pričom  veľká časová nerovnomernosť plnenia týchto príjmov prispela v priebehu roka  k  napätostiam medzi príjmami a výdavkami rozpočtu;

•	Na základe legislatívy prijímanej v roku 2001, ale najmä v roku 2002 v sociálnej a pracovnej oblasti (verejná a štátna služba) sa zvyšovalo riziko prekročenia výdavkov štátneho rozpočtu. Takéto riziko sa v skutočnosti nenaplnilo - rozpočtovaná úroveň výdavkov nebola prekročená, a to najmä vplyvom nižších nákladov na obsluhu dlhu a mierne nižšej úrovne kapitálových výdavkov;

•	V súlade so zámermi vlády a parlamentu boli príjmy z  privatizácie v roku 2002 sčasti rezervované pre dôchodkovú reformu a  použité na splatenie dlhu. Časť prostriedkov bola použitá na úhradu záväzkov štátu a realizovaných záruk. Spôsob použitia privatizačných príjmov mal vplyv na fiškálnu pozíciu štátu v roku 2002 v dvoch smeroch. Zapojením časti výnosov z privatizácie do krytia bežných výdavkov (v železničnej doprave, zdravotníctve, školstve) zhoršovala sa bilancia bežného hospodárenia roka v zmysle medzinárodne platných metodík. Na druhej strane využitie časti príjmov z privatizácie na úhradu dlhu prispelo k zníženiu hrubého verejného dlhu, v dôsledku čoho sa dlhový pomer voči HDP znížil o 5,5 percentuálneho bodu (metodika ESA95);

•	Postup v decentralizácii verejnej správy a prenos kompetencií na obce a VÚC bol v roku 2002 finančne krytý decentralizačnou dotáciou zo štátneho rozpočtu. Zásada, že prenesené kompetencie zo štátnej správy na samosprávu nemajú byť zaťažené neuhradenými záväzkami vyžadovala dodatočné finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, najmä na financovanie školstva a zdravotníctva. Na tento účel boli použité aj prostriedky z privatizácie, čo však neodstránilo napätia, ktoré pretrvávajú medzi potrebami týchto sektorov a finančnými zdrojmi na ich krytie.

     	V príprave rozpočtu na rok 2003 sa premietali niektoré opatrenia a zmeny oproti rozpočtu 2002, ktoré bezpochyby budú ovplyvňovať hospodárenie verejnej správy v roku 2003.  Sú to najmä:

•	Zvýšenie transparentnosti výsledkov hospodárenia verejnej správy priamym zakomponovaním nákladov na reštrukturalizáciu bánk do rozpočtovaných nákladov a do plánovaného deficitu verejných financií. Zvýšila sa tým úroveň kvóty verejných výdavkov a rozpočtovaného deficitu oproti minulým rozpočtom;

•	Cielenie výšky rozpočtového deficitu v roku 2003 aj podľa metodiky ESA, ktorá je určujúca pre Maastrichtské kritériá;

•	Posilnenie váhy nepriamych daní v rozpočtovaných príjmoch a zúženie priestoru pre daňové úniky a manipulácie pri odpočtoch DPH priblížením základnej a zníženej sadzby. Základná sadzba sa znížila z 23 % na 20 % a znížená sadzba bola posunutá z 10 % na 14 %. Toto priblíženie oboch sadzieb DPH je prvým krokom, za ktorým bude nasledovať zavedenie jednotnej sadzby;

•	Pre zamedzenie rýchleho rastu rozpočtových výdavkov obligatórneho charakteru boli realizované opatrenia a legislatívne úpravy v mzdovej, sociálnej a bytovej politike. Ide najmä o legislatívu obmedzujúcu rast mzdových výdavkov štátnej správy,  rast dávok sociálneho zabezpečenia úpravou prídavku na dieťa, stanovením maximálnej hranice pri vyplácaní štátnych sociálnych dávok, sprísnenie evidencie nezamestnaných na úradoch práce a zníženie výšky štátnej prémie v stavebnom sporení, resp. zníženie bonifikácie úrokov pri hypotekárnych úveroch;

•	V snahe postupne znižovať zadlženie zdravotníctva zvýšil sa príspevok štátu za príslušné skupiny obyvateľstva do systému zdravotného poistenia a zároveň sa predpokladá aj v roku 2003 použiť príjmy z privatizácie na úhradu časti starých záväzkov zdravotných poisťovní voči zdravotným zariadeniam;

•	Znižovanie stratového hospodárenia v železničnej doprave bolo v rozpočte podporené vyššími výdavkami na výkony vo verejnom záujme v porovnaní s predošlým rokom. 

2. Zámery fiškálnej politiky do roku 2006

Dlhodobejší cieľ fiškálnej politiky – zabezpečenie udržateľnej fiškálnej pozície podporujúcej rovnovážny makroekonomický vývoj – bude v zmysle Programového vyhlásenia vlády do roku 2006 napĺňaný týmito hlavnými spôsobmi:

•	Znižovaním prerozdeľovania prostredníctvom verejných financií, čo sa bude spájať so znižovaním rozsahu verejných služieb financovaných štátom;

•	Postupným znižovaním výšky čistých výpožičiek verejných financií tak, aby v roku 2006 bola dosiahnutá úroveň Maastrichtského kritéria;

•	Znižovaním  podielu verejného dlhu na HDP, k čomu by mali prispieť nielen príjmy z privatizácie a obmedzenia možností zadlžovania príspevkových a rozpočtových organizácií, resp. územných samospráv, ale aj sprísňovanie poskytovania štátnych záruk;

•	Zvýšením efektívnosti využívania verejných zdrojov podporenej aj reformami v oblastiach verejnej spotreby, ktoré sú  v najväčšej miere financované z verejných zdrojov. S týmto zámerom budú posilnené tiež mechanizmy finančnej kontroly vo verejnej správe a štátneho dozoru nad nekomerčným poistením. Príspevkom k efektívnejšiemu nakladaniu s verejnými prostriedkami bude aj budovaná štátna pokladnica;

•	Vytvorením legislatívnych, inštitucionálnych podmienok a kontrolných mechanizmov pre efektívne a transparentné využívanie zdrojov z EÚ;

•	Účinnejšou daňovou politikou posilňujúcou spravodlivejší a efektívnejší daňový systém, ktorý by mal smerovať k znižovaniu celkového daňového zaťaženia obyvateľstva pri zvyšovaní váhy nepriamych daní;

•	Posilnením vlastných daňových príjmov obcí a vytvorením systému vlastných príjmov VÚC bude vytvorená reálnejšia platforma pre prebiehajúcu decentralizáciu verejnej správy. 

3.	Strednodobý fiškálny rámec 

3.1. 	Vývoj základných fiškálnych parametrov do roku 2006 

Napĺňanie strednodobých fiškálnych cieľov vyžaduje cielene stanoviť základné fiškálne parametre v rokoch 2004 – 2006 tak, aby sa dosiahlo zníženie dlhového pomeru k HDP a aby bol deficit verejnej správy pod úrovňou 3 % z HDP. 

	Z uvedených ohraničujúcich faktorov vychádzal cielený vývoj verejných financií do roku 2005 (obsiahnutý v Strednodobom finančnom výhľade na roky 2002 – 2005). Konkrétnym vyjadrením tohto fiškálneho rámca bolo zníženie čistých výpožičiek (metodika ESA 95) v roku 2004 na úroveň 3,8 % z HDP a v roku 2005 na úroveň 3,3 % z HDP. Pokračovaním tohto trendu (s mierne pozitívnejším scenárom) je stanovenie hranice deficitu na rok  2006 tak, aby neprekračoval  3 % z HDP. 

	Znižovanie deficitu takýmto postupom predstavuje základný faktor udržateľného fiškálneho vývoja a udržateľného hospodárskeho rastu.  
	
	Strednodobé fiškálne ciele sú dosiahnuteľné  pri realizácii konkrétnych opatrení a reforiem, najmä reformy v zdravotnom a dôchodkovom systéme, vo financovaní vzdelávania, v sociálnej sfére a pri realizovaní opatrení, ktoré znamenajú rozvojové impulzy. Obdobne, rozpracovaná je aj daňová reforma. Vzhľadom na to, že v súčasnosti ešte nie je k dispozícii definitívna podoba týchto reforiem, ich účinok na vývoj verejných financií v rokoch 2004 – 2006 nie je možné v strednodobom fiškálnom rámci presnejšie kvantifikovať. Preto pri stanovení strednodobého fiškálneho rámca na roky 2004 – 2006 sa vychádzam z doterajšieho vývoja rozpočtového hospodárenia, z aktuálnych podmienok ekonomického vývoja a súčasnej legislatívy. Znamená to predpoklad, že dodržanie cielene stanovených parametrov v strednodobom horizonte je možné najmä  realizovaním reštrikcií vo výdavkoch. Po presnejších kvantifikáciách reformných opatrení bude možné vývoj v jednotlivých rokoch zreálniť v ďalšom postupe, pri aktualizáciách strednodobého finančného výhľadu. 

	Významnou skutočnosoťu, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec je vstup SR do EÚ, ktorý  by sa mal uskutočniť 1. mája 2004. Finančný vzťah voči rozpočtu ES a účasť štátneho rozpočtu na spolufinancovaní projektov financovaných z fondov EÚ ovplyvní vývoj príjmov i výdavkov verejnej správy. 
	
Vychádzajúc z uvedených ekonomických podmienok a v súčasnosti platnej legislatívy, na základe identifikácie príjmov verejnej správy, po premietnutí vplyvu finančného vzťahu k rozpočtu ES a za predpokladu mierneho rastového trendu výdavkov je možný vývoj základných fiškálnych parametrov ako je uvedený v nasledujúcich tabuľkách: 

Verejná správa    
 	Skutoč.	Predb.
skutoč. 	Schv. rozpočet 	Návrh východísk	Predikcia	
	2 001	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
 V metodike ESA 95 							
 Čisté výpožičky                         v mld Sk    	-79,7	-77,8	-57,5	-43,5	-42,1	-42,8	
                                                  v % z HDP                                                                                                   	-8,1	-7,2	-5,0	-3,4	-3,0	-2,9	

Z hľadiska vybraných okruhov verejnej správy sa predpokladá nasledovný vývoj: 
										 
v mld Sk

ESA 95 	Skutočnosť	Predbežná skutoč.	Schvál.. 
rozpočet	Návrh východísk	Predikcia	
	2001	2002	2003	2004	2005	2006	
Štátny rozpočet	-46,0	-54,0	-55,6	-50,7	-52,4	-51,7	
Štátne fondy	5	5,9	5,1	5,2	5,4	5,4	
Rozpočty územných samospráv	1,9	0,4	0	-1,4	0	0	
Sociálna poisťovňa	      
      2,0              7,3   	1,6	0,4	0	0	
Zdravotné poisťovne		2,6	0,2	0	0	
NÚP		1,8	3,1	3,3	3,8	
FNM a SlPF	-13,8	-18,7	-11,5	-0,3	-0,3	-0,3	
 
Poznámka: ŠFA v r. 2002: -4,5 mld Sk, záruky -11,6 mld. Sk 
                   SK a.s v r. 2002: - 0,1 mld Sk, štátne príspevkové organizácie -2,2 mld. Sk 

									           		v mld Sk

Hotovostný princíp 	Skutočnosť	Predbežná skutoč.	Schvál.
rozpočet.	Návrh východísk	Predikcia	
	2001	2002	2003	2004	2005	2006	
Štátny rozpočet	-34,3	-51,6	-56,0	-52,8	-56,7	-56,8	
Štátne fondy	-1,5	1,1	2,8	2,7	2,6	2,3	
Rozpočty územných samospráv	-1,4	3,7	0	0	0	0	
Sociálna poisťovňa	0,1	0,6	0	0,4	0	0	
Zdravotné poisťovne	0,3	1,5	-1,9	0,2	0	0	
NÚP	3,5	1,5	1,6	3,0	3,3	3,8	
FNM a SlPF	4,3	17	1,0	0	0	0	

Predikcia deficitu na roky 2004 - 2006 predpokladá vyššie hodnoty deficitu vyjadreného na hotovostnom princípe oproti deficitu vyjadreného na akruálnom princípe. Tento rozdiel v rokoch 2005 – 2006 vyplýva najmä z predpokladaného vyššieho objemu poskytovaných úverov a pôžičiek zo Štátneho fondu rozvoja bývania v rámci podpory štátu pri rozširovaní a zveľaďovaní bytového fondu a nižším príjmom tohto fondu zo splácania poskytnutých úverov. Ďalším pozitívne pôsobiacim faktorom pri metodike ESA95 sú pohľadávky vo vzťahu k rozpočtu ES. 

Významným faktorom, od ktorého závisí stanovený vývoj čistých výpožičiek je predpoklad, že nebudú vznikať nové záväzky zdravotných poisťovní voči zdravotníckym zariadeniam a že príjmy z privatizácie budú použité len na zníženie dlhu a dôchodkovú reformu.

Predpokladaný vývoj deficitu sa premietne do nasledovného vývoja  verejného dlhu a dlhového pomeru: 

Verejná správa    	Skutoč. 	Predb.
skut.	Predikcia	
	2 001	2002	2 003	2 004	2005 	2006	
Verejný dlh                        v mld Sk    	493,1	475,7	531,7	584,5	641,2	698,0	
                                           v % z HDP                                                                                                   	49,8	44,3	45,7	45,6	46,3	46,8	

	Verejný dlh uvedený v prehľade je konsolidovaný, čo znamená, že sú vylúčené pôžičky poskytované medzi jednotlivými zložkami verejnej správy (návratné finančné výpomoci zo štátneho rozpočtu do zdravotných poisťovní). 

	Vzhľadom na to, že podstatnú časť  verejného dlhu tvorí štátny dlh v najväčšej miere bude prírastok dlhu v ďalších rokoch tvoriť  predpokladaný vývoj deficitu štátneho rozpočtu. Hore uvedený vývoj môže byť výrazne ovplyvnený splátkami štátneho dlhu z privatizačných príjmov. Preto je pokles hrubého verejného dlhu na HDP do roku 2006 realistický.
 
Dlh obcí sa na verejnom dlhu v roku 2001 podieľal 3 %. Podľa predbežných výsledkov za rok 2002 dosiahol dlh obcí 14,7 mld Sk (1,2 % z HDP), čo predstavuje 73,8 % z bežných príjmov roku 2001. Aby sa dodržali obmedzenia pre zadlžovanie obcí,   ktoré nadobudnú účinnosť  od roku 2005 a stanovujú jeho výšku na 60 % z bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka,  je potrebné, aby sa dlh obcí  do roku 2005, pri predpokladanom medziročnom raste bežných príjmov, nominálne znížil cca o 220 mil. Sk.

3.2. Príjmy a výdavky verejnej správy 

Od stanovených cieľov vývoja deficitu možno odvodiť predpoklad vývoja  príjmov a výdavkov verejnej správy.  

Vývoj príjmov a výdavkov na hotovostnom princípe 
							               
									  v mld. Sk
 Verejná správa 
 (konsolidované údaje)
  v metodike MMF GFS 86 
	Skutočnosť	Predb.
skutoč.	Rozpočet 	Návrh východísk	Predikcia	
	2001	2002	2003	
2004		2005	
2006	
I. Celk.príjmy a granty   ( II + VII )	353,8	391,8	409,6	
454,2		483,8	
509,6	
II. Celkové príjmy          ( III + VI )	353,6	387,6	409,6	439,9		461,0	483,0	
III. Bežné príjmy             ( IV + V )                  	349,2	384,0	406,0	436,3		457,4	    479,4	
 IV.   Daňové príjmy         ( 1 + 2 )	304,0	342,8	375,5	403,0		422,1	443,8	
    z toho: 1. dane 	179,4	205,7	231,5	246,1		254,9	268,0	
               2. poistné 	124,6	137,1	144,0	156,7		167,2	175,8	
 V.   Nedaňové príjmy 	45,2	41,2	30,4	33,3		35,3	35,6	
 VI.   Kapitálové príjmy	4,4	3,6	3,6	3,6		3,6	3,6	
 VII.  Granty 	0,3	4,2	0,0	14,2		22,8	26,6	
 								
I. Celk. výd.+ pôž.- splátky ( II + V )	384,3	282,3	462,1	500,7		534,5	560,3	
II. Celkové výdavky       ( III +I V )	407,4	458,2	470,9	499,1		532,1	557,6	
III.  Bežné výdavky                         	353,1	406,5	429,7	447,6		468,7	485,4	
  z toho: 1. mzdy 	49,1	61,8	62,2	65,2		67,0	69,1	
             2. nákup tovaru a služieb	51,3	45,6	50,3	57,1		58,8	60,6	
             3. dot.a ost. bežné transfery	222,0	263,0	281,1	291,8		309,4	320,7	
             4. úroky	30,7	36,4	36,1	33,5		33,5	35,1	
IV.Kapitálové výdavky 	54,3	51,8	41,2	40,2		40,6	45,5	
V. Celkové pôžičky mínus splátky	-23,1	-175,9	-8,8	1,6		2,4	2,7	
      z toho: posk.pôžičky, nákup akcií	17,0	8,7	8,9	4,3		3,4	3,7	
                 spl.posk. pôž., predaj akcií	40,1	184,6	17,7	2,8		1,0	1,0	
 								
VI.  Prebytok/schodok 	-30,5	110,2	-52,5	-46,6		-50,7	-50,7	
               Bežný prebytok/schodok 	-3,9	-22,5	-23,7	-11,3		-11,3	-6,0	
                primárny (bez spl.úrokov)	-0,7	x	-16,5	-13,0		-17,2	-15,6	

    Poznámka: Údaje v roku 2002 zahŕňajú 61,7 mld Sk v štátnych finančných aktívach určených
                        na dôchodkovú reformu a 59,1 mld Sk určených na splátku štátneho dlhu 

Vývoj príjmov a výdavkov na hotovostnom princípe 
							               v % z HDP
 Verejná správa 
 (konsolidované údaje)
  v metodike MMF GFS 86 
	Skutočnosť	Predb.
Skutoč..	Rozpočet	Návrh východísk	Predikcia	
	2001	2002	2003	
2004		2005	
2006	
I. Celk.príjmy a granty   ( II + VII )	
35,8	
36,6	35,4	
35,1		34,9	
34,2	
II. Celkové príjmy          ( III + VI )	35,7	36,1	35,4	34,0		33,3	33,3	
III. Bežné príjmy             ( IV + V )                  	35,3	35,8	35,1	33,7		33,0	32,2	
 IV.   Daňové príjmy         ( 1 + 2 )	30,7	31,9	32,5	31,1		30,5	29,8	
    z toho: 1. dane 	18,1	19,2	20,0	19,0		18,4	18,0	
               2. poistné 	12,6	12,8	12,5	12,1		12,1	11,8	
 V.   Nedaňové príjmy 	4,6	3,8	2,6	2,6		2,5	2,4	
 VI.   Kapitálové príjmy	0,4	0,3	0,3	0,3		0,3	0,2	
 VII.  Granty 	0	0,5	0,0	1,1		1,6	1,8	
 								
I. Celk. výd.+ pôž.- splátky ( II + V )	38,8	26,3	40,0	38,7		38,6	37,4	
II. Celkové výdavky       ( III +I V )	41,2	42,7	40,8	38,6		38,4	37,4	
III.  Bežné výdavky                         	35,7	37,9	37,2	34,6		33,8	32,6	
  z toho: 1. mzdy 	5,0	5,7	5,4	5,0		4,8	4,6	
             2. nákup tovaru a služieb	5,2	4,2	4,4	4,4		4,2	4,1	
             3. dot.a ost. bežné transfery	22,4	24,5	24,3	22,5		22,3	21,5	
             4. úroky	3,1	3,4	3,1	2,6		2,4	2,4	
IV.Kapitálové výdavky 	5,5	4,8	3,6	3,1		2,9	3,1	
V. Celkové pôžičky mínus splátky	-2,3	-16,4	-0,8	0,1		0,2	0,2	
      z toho: posk.pôžičky, nákup akcií	1,7	0,8	0,8	0,3		0,2	0,2	
                 spl.posk. pôž., predaj akcií	4,1	17,2	1,5	0,2		0,1	0,1	
 								
VI.  Prebytok/schodok 	-3,1	10,3	-4,5	-3,6		-3,7	-3,4	
               Bežný prebytok/schodok 	-0,4	-2,1	-2,1	-0,9		-0,8	-0,4	
                primárny (bez spl.úrokov)	0	x	-1,4	-1,0		-1,2	-1,0	

Poznámka: Údaje v roku 2002 zahŕňajú 61,7 mld Sk  (5,7 % z HDP)v štátnych finančných aktívach určených
                na dôchodkovú reformu a 59,1 mld Sk (5,5  % z HDP) určených na splátku štátneho dlhu			              			

                                     
3.2.1. Faktory ovplyvňujúce vývoj fiškálnych parametrov 

      Uvedený predpoklad vývoja fiškálnych parametrov  na hotovostnom princípe premieta a zohľadňuje tieto faktory:

a)	vplyv vývoja makroekonomických indikátorov relevantných z hľadiska vývoja príjmov
       a výdavkov verejných financií 

•	vychádza  z prognózovanej miery inflácie, avšak vo výdavkovej politike predpokladá                 pokračovanie  reštriktívnej politiky  a preto uvažuje vo výdavkoch s nižším rastom než je prognózovaná  miera inflácie, 
•	premieta klesajúcu mieru nezamestnanosti, 
•	premieta predpokladaný vývoj úrokovej miery, 
•	premieta  rast priemerných nominálnych miezd v predikciách daní  príjmov fyzických osôb a príspevkov na sociálne zabezpečenie, 
•	odvíja rast nepriamych daní od prognózovaného vývoja konečnej spotreby obyvateľstva; 

 b)  vplyv finančných vzťahov SR k rozpočtu ES 

•	determinovanie priamych dopadov vstupu SR do ES na verejné financie pre odvody SR do ES a príjmov SR z ES vychádza z finančných rámcov stanovených na Kodanskom summite dňa 13. decembra 2002 a na nadväzujúce upresňovania s Európskou komisiou, Radou ministrov a prípadne Európskym parlamentom,

•	dôležitým faktorom kvantifikovania priamych dopadov vstupu SR do ES na verejné financie bolo stanovenie metodológie čerpania finančných prostriedkov zo záväzkov ES prijatých v rámci jednotlivých finančných nástrojov ES,

•	v SFV je zapracovaný predpoklad čerpania prostriedkov vyčlenených vo forme záväzkov v rozpočte ES (zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu), ktoré budú príjmom štátneho rozpočtu a súčasne zvýšia výdavky štátneho rozpočtu. V predikcii je premietnutý nasledovný predpoklad čerpania týchto finančných prostriedkov: v roku 2004 11 mld Sk, v roku 2005 22,8 mld Sk a v roku 2006 27 mld Sk),

•	SR bude odvádzať do všeobecného rozpočtu EÚ svoje príspevky – vlastné zdroje ES. Príspevky do všeobecného rozpočtu ES predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejaví znížením príjmov a zvýšením výdavkov štátneho rozpočtu. Znížením príjmov sa realizujú tradičné vlastné zdroje (zníženie výnosu cla okrem 25 % z celkového výberu ako kompenzácie nákladov na ich výber).  Rozhodujúca časť príspevkov SR do všeobecného rozpočtu ES sa bude realizovať prostredníctvom výdavkovej stránky rozpočtu. Tieto príspevky sa predpokladajú  v roku 2004 vo výške 8 946 mil.  Sk, v roku 2005 vo výške 13 867 mil.  Sk a v roku 2006 vo výške 14 287 mil.  Sk,

•	V FV je zapracovaný odhad výdavkov na spolufinancovanie  štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu.

c)   v súčasnosti platnú legislatívu a vplyv navrhovaných legislatívnych úprav vyplývajúcich       z návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004

 3.2.2. Charakteristika vývoja príjmov
	
a) Daňové príjmy  

Očakávaný vývoj daňových príjmov je odvodený od terajšej legislatívnej úpravy daňovej sústavy a zohľadňuje aj návrh zákona, ktorý je v súčasnej dobe v legislatívnom procese a bude sa ním meniť a dopĺňať zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov. Predikcia vychádza z predpokladu, že vývoj výnosov z daní bude ovplyvňovaný predovšetkým dynamikou reálneho ekonomického rastu. 

Kvantifikácia odhadu daňových príjmov vychádza z aktualizácie makroekonomickej prognózy a expertného posúdenia vplyvov  platnej legislatívy. Od roku 2004 sú do vývoja daňových príjmov premietnuté aj povinné odvody z očakávaného výnosu z cla, ktoré budú príjmom spoločného rozpočtu Európskych spoločenstiev. 

V predikcii dane z príjmov právnických osôb  sa premietajú dve protichodné tendencie. Na jednej strane pôsobenie zníženej sadzby dane z 29 % na 25 % (legislatívne zakotvenej v roku 2002) a pripravovaná novela zákona o daniach z príjmov, ktorá bude mať vplyv na daňový základ v roku 2004. Novela, ktorá nadobudne účinnosť od 1.5.2003, bude upravovať odpis nepremlčaných pohľadávok. Očakáva sa však, že tieto účinky budú eliminované reálnym rastom ekonomiky, ktorý bude podporovaný miernym oživením zahraničného dopytu, čo by sa malo prejaviť vo zvyšovaní ziskovosti  podnikateľskej sféry. 

Predikovaný vývoj výnosov dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti  vychádza z predpokladaného rastu priemernej mzdy, mierneho zlepšenia trhu práce, ktorý by sa mal prejaviť v poklese miery nezamestnanosti. Kvantifikácia výnosov dane z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti zohľadňuje aj možnosti rozvoja malého a stredného podnikania. 

Pri dani z príjmov vyberanej zrážkou sa predpokladá, že vplyv očakávaného poklesu nominálnych úrokových sadzieb, ktorého účinok bude najvýraznejší v roku 2003, bude v rokoch 2004 – 2006 kompenzovaný zvýšeným sklonom k úsporám a zvyšovaním objemu vyplatených dividend v dôsledku rastúcej výkonnosti ekonomiky.

Predikcia výnosov dane z pridanej hodnoty je založená na prognóze vývoja konečnej spotreby a predpokladaného reálneho rastu disponibilných príjmov domácností. Daňový základ tejto dane bude ovplyvňovaný aj urýchlením procesu úpravy regulovaných cien. Kvantifikácie  vychádzajú zo 14 %-nej zníženej sadzby dane a 20 %-nej základnej sadzby dane. 
Poznámka:	
Výnos dane z pridanej hodnoty predstavuje základňu pre stanovenie ďalšieho povinného odvodu do rozpočtu Európskych spoločenstiev, ktorý sa rozpočtuje vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu podľa ustanovenia § 6 ods. 1 písm. c) zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. 

Makroekonomické hľadisko sa do odhadu príjmov zo spotrebných daní premietlo cez prognózu vývoja konečnej spotreby, očakávaného sklonu obyvateľstva ku spotrebe a vývoja disponibilného príjmu obyvateľstva. Pri kvantifikácii očakávaného výnosu spotrebnej dane z tabaku a tabakových výrobkov boli zohľadnené okrem očakávaného ekonomického vývoja aj tie sadzby dane, ktoré pre SR vyplývajú z harmonogramu postupného zosúlaďovania daňového zaťaženia tejto skupiny výrobkov s daňovým zaťažením v EÚ a sú pre SR záväzné.
 
Odhad príjmov z majetkových daní  je založený na predpoklade zvyšovania výkonnosti ekonomiky, ktorá by mala byť sprevádzaná miernym oživením investičnej aktivity a teda rastom základne tejto dane. 

Charakteristiky doterajšieho vývoja cestnej dane a predpokladaný rast ekonomiky, obvykle sprevádzaný s nárastom obstarávania motorových vozidiel, predurčujú pre túto príjmovú položku mierny nárast výnosov. 

Kontinuálny medziročný pokles príjmov z dovozného cla je výsledkom liberalizačných procesov v tejto oblasti. Od roku 2004 zaznamenáme pri tejto položke výrazný pokles príjmov, pretože 75 % vybraného cla sa stáva príjmom rozpočtu Európskych spoločenstiev a len 25 %-ný podiel z výnosu ostáva v príjmoch ako kompenzácia výdavkov súvisiacich s výberom cla. 

b) Príspevky na sociálne zabezpečenie

Predikcia vývoja  príspevkov na sociálne zabezpečenie je založená na raste priemerných nominálnych miezd ako aj raste počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva pri nezmenenej výške sadzieb poistného. Podľa prognózy od roku 2005 sa zmierni tempo rastu priemerných nominálnych miezd a  tempo rastu ekonomicky aktívneho obyvateľstva, čo priamoúmerne ovplyvní aj tempo tvorby poistného. V závislosti od vývoja inflácie sa predpokladá v nasledujúcich rokoch reálny rast príspevkov. 

c) Nedaňové príjmy 

Predikcia nedaňových príjmov v rokoch 2004 – 2006  predpokladá mierny medziročný rast. Vzhľadom na to, že ide o rôznorodý charakter jednotlivých druhov nedaňových príjmov (administratívne a iné poplatky, úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov, dividendy, odvody zostávajúceho zisku, úhrady za vydobyté nerasty, nájomné z prenajatých pozemkov, bytov, úhrady za využívanie prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych vôd) ich predikcia nezohľadňuje priamu závislosť od vývoja základných makroekonomických ukazovateľov. Výška poplatkov bude závisieť od jednotlivých aktov konania. Nepredpokladá sa podstatnejší nárast príjmov z úrokov viažucich sa na pôžičky a vklady. Výška dividend z podnikov, v ktorých má štát účasť sa predpokladá v roku 2004 vyššia ako v roku 2003 a v ďalších rokoch sa predpokladá na rovnakej úrovni (bude závisieť od vývoja zisku v SPP). 

d) Granty 

Granty budú v podstate tvoriť príjmy zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. 

 3.2.3. Charakteristika vývoja verejných výdavkov 

Predikcia výdavkov verejnej správy na roky 2004 – 2006 vychádza zo zámeru postupného znižovania podielu celkových výdavkov na HDP. V porovnaní s rokom 2002 predstavuje predikcia výdavkov v roku 2006 zníženie o 5,3 percentuálneho bodu.   

a) Bežné výdavky 

Predikcia mzdových výdavkov premieta v roku 2004 navrhované úpravy v oblasti mzdových zákonov, ktorými sa zníži medziročný rast mzdových výdavkov. Predpokladá tiež realizáciu opatrení, ktorými sa má riešiť zjednotenie a zosúlaďovanie prístupov v jednotlivých systémoch odmeňovania, najmä vo vzťahu k termínu účinnosti valorizácie miezd a platov a výšky valorizácie. Predpokladom pre vývoj miezd v ďalších rokoch  strednodobého výhľadu je pokračovanie pôsobenia uvedených opatrení, ktoré vytvárajú rovnaké legislatívne podmienky pre vývoj miezd v jednotlivých rokoch. Valorizácia miezd v rokoch 2005 a 2006 by mala byť nižšia ako prognózovaná miera inflácie pri uplatnení zásady, aby tempo rastu miezd vo verejnej správe bolo pomalšie ako vo vývoji miezd za celú ekonomiku.

	Predikcia výdavkov na tovary a služby predpokladá výraznejší rast v roku 2004, ktorý je ovplyvnený výdavkami na obranu. Za predpokladu, že podiel výdavkov na obranu má predstavovať 2 % z HDP, bude sa musieť tempo rastu výdavkov v ostatných odvetviach spomaliť tak, že dôjde k ich reálnemu poklesu, čo bude znamenať riziko nepokrytia potrieb. Výdavky na úsekoch, ktoré prešli do kompetencie územných samospráv sa zvýšia v roku 2004 o 5 % a v rokoch 2005 a 2006 sa predpokladá ich rast o 3 %.

	Vo vývoji splátok úrokov sa vychádza z výšky dlhu, predpokladaných schodkov a z očakávania, že v ďalších rokoch sa nebudú zvyšovať úrokové sadzby, resp. budú klesať. 

Opatreniami  v sociálnej oblasti zameranými na zamedzenie zneužívania systému dávok a zvýšenie kontroly a adresnosti pri poskytovaní dávok by sa mala dosiahnuť stabilizácia doterajšieho vývoja výdavkov na štátne sociálne dávky a dávky sociálnej pomoci. Tento trend sa opiera o úpravy v zákone o sociálnej pomoci, podľa ktorých dochádza k sprísneniu poskytovania dávok sociálnej pomoci zo subjektívnych a objektívnych dôvodov a sociálnych dávok pre ťažko zdravotne postihnutých. 

Vo vývoji ostatných sociálnych dávok (najmä rodičovského príspevku, prídavkov na dieťa) sa predpokladá iba mierny rast. Táto predikcia sa opiera o úpravy v legislatíve s účinnosťou od 1.1.2003. Podľa týchto úprav sa zvýšila  adresnosť pri poskytovaní prídavku na dieťa, znížila sa jednotná dávka a u rodín s nižšími príjmami sa zaviedla vyššia dávka na dieťa a možnosť poskytovania príspevkov k prídavku na dieťa podľa výšky príjmu. 

Očakávaný prechodný nárast inflácie v rokoch 2003 a 2004 sa prejaví v rastúcom trende výdavkov na dôchodkové zabezpečenie v rokoch 2004 a 2005. Vyplýva to z mechanizmu valorizácie dôchodkov, podľa ktorého sa zvyšujú dôchodky podľa inflácie dosiahnutej v predchádzajúcom roku. V roku 2006 sa rastúci trend týchto výdavkov zmierni v nadväznosti na predpokladaný pokles indexu rastu spotrebiteľských cien. 

Mierny pokles tempa rastu výdavkov na nezamestnanosť bude ovplyvnený predovšetkým poklesom výdavkov na pasívnu politiku trhu práce v nadväznosti na prognózovaný pokles miery nezamestnanosti, prísnejšie opatrenia v boji s prácou načierno, ktoré sa už čiastočne prejavili v poklese počtu nezamestnaných v súčasnosti  a predpokladá sa ich pokračovanie aj v ďalších rokoch. Vychádzajúc z toho, že  financovanie verejnoprospešných prác sa z hľadiska znižovania dlhodobej nezamestnanosti neosvedčilo ako dostatočne efektívna forma politiky trhu práce nepredpokladá sa v rokoch 2005 – 2006 zvyšovanie rozsahu aktívnej politiky trhu práce. 

	Predikcia výdavkov na zdravotníctvo predpokladá od roku 2005 nižšie tempá rastu týchto výdavkov oproti predchádzajúcim rokom. V rokoch 2000 – 2004 sa na  krytie výdavkov použili okrem poistného vybraného v bežnom roku aj iné príjmy určené na oddlženie štátnych zdravotníckych zariadení a úhradu záväzkov za lieky. Pri princípe vyrovnaného hospodárenia to znamenalo nárast výdavkov zdravotných poisťovní. Rast výdavkov v rokoch 2005 – 2006 bude závisieť od realizácie reformných opatrení v zdravotníckom systéme. 

	Podstatu dotácií nefinančným subjektom budú naďalej tvoriť dotácie do poľnohospodárstva a  financovanie  výkonov vo verejnom záujme v železničnej a autobusovej  doprave. Predpokladá sa, že dotácie do poľnohospodárstva zo štátneho rozpočtu budú medziročne klesať vzhľadom na príjmy, ktoré by mali plynúť  do poľnohospodárstva z rozpočtu ES a  ktoré by mali byť hradené zo záručnej sekcie EAGGF. Predpokladá sa tiež výraznejší pokles úhrad výkonov vo verejnom záujme v železničnej doprave, ktorý je podmienený realizáciou opatrení na zefektívnenie hospodárenia železníc. V prípade, že sa nebudú v dostatočnom tempe realizovať opatrenia na zefektívnenie financovania železničnej dopravy,  budú predikované prostriedky na úhradu výkonov vo verejnom záujme nedostačujúce. 

    b) Kapitálové výdavky	 

Vo vývoji  kapitálových výdavkov sa predpokladá, že v nominálnom vyjadrení budú len mierne rásť. To bude znamenať pokles tvorby fixného kapitálu na HDP vo verejnej správe.  Takýto vývoj predpokladá, že bude pokračovať financovanie výstavby diaľnic na úrovni roku 2003, bude sa minimalizovať zahajovanie nových projektov a spomaľovať dokončovanie realizovaných investičných projektov. 

  c) Výdavky a príjmy z finančných transakcií 

Výdavky ako aj príjmy z finančných transakcií v rokoch 2005 a 2006 budú v najväčšom rozsahu ovplyvňovať poskytované pôžičky a príjmy z poskytnutých pôžičiek v Štátnom fonde rozvoja bývania, ktoré sa poskytujú za účelom uskutočnenia pomoci štátu pri rozširovaní a zveľaďovaní bytového fondu. Medziročne sa predpokladá  ich mierny rast.

4.	Podmienky a predpoklady realizácie strednodobého rámca 

Všeobecným predpokladom naplnenia strednodobých fiškálnych cieľov je vyšší hospodársky rast najmä v dôsledku zvýšenej aktivity podnikateľských subjektov a zvýšenia zamestnanosti.

Priaznivé pohyby na trhu práce môžu pozitívne vplývať na hospodárenie niekoľkých zložiek verejných financií. Účinné opatrenia na trhu práce sa môžu prejaviť okrem iného v akcelerácii príjmov v sociálnom a zdravotnom poistení, ale aj v kladnom výsledku hospodárenia NÚP. Prebytok NÚP však nemôže klesnúť pod úroveň zostatku garančného fondu, ktorý je prísne účelový a môže sa použiť len na uspokojovanie nárokov z pracovného pomeru vo forme peňažnej náhrady, ak zamestnávateľ nemôže uspokojiť tieto nároky, lebo sa stal platobne neschopným.

Dôležitým predpokladom pre dosiahnutie fiškálnych zámerov z hľadiska strednodobého horizontu je rýchlejší postup v realizácii štrukturálnych reforiem, ktoré by mali mať pozitívny dopad na fiškálny vývoj.

V roku 2004 sa uskutoční posledná etapa presunu kompetencií zo štátnej správy na obce a VÚC v rámci decentralizácie verejnej správy. Financovanie prenesených kompetencií sa obdobne ako v rokoch 2002 a 2003 predpokladá presunom finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu do rozpočtov územných samospráv. V nadväznosti na decentralizáciu verejnej správy bude pokračovať fiškálna decentralizácia. V roku 2004 sa bude pripravovať nový systém financovania územných samospráv. Predpokladá sa rozšírenie štruktúry finančných zdrojov územných samospráv, ktorá vytvorí predpoklady pre stabilizáciu ich príjmovej základne aj na dlhšie časové obdobie. Sprehľadnia sa pravidlá rozpočtového hospodárenia územných samospráv.

Posilnenie vlastných daňových príjmov obcí a stanovenie vlastných daňových príjmov VÚC by malo mať neutrálny dopad na celkovú bilanciu verejnej správy, čo predpokladá dodržanie fiškálnych rámcov za verejnú správu.

 Z hľadiska prechodu kompetencií zo štátnej správy na obce a VÚC môže rizikovo pôsobiť hlavne prechod zariadení v oblasti školstva, a to najmä v súvislosti s riešením modernizačných dlhov a meškania zavedenia normatívneho financovania základných a stredných škôl. Elimináciu týchto rizík je možné očakávať za predpokladu reštrukturalizácie zdravotníctva a školstva a zníženia výdavkov na ich prevádzku. Nedostatočné finančné zabezpečenie prevádzky škôl a školských zariadení môže spôsobiť ďalšie zadlženie školstva. Na zamedzenie takéhoto vývoja je  potrebná racionalizácia siete škôl a urýchlené zavedenie normatívneho financovania. 

Pre zabezpečenie udržateľnosti dôchodkového systému je nevyhnutné realizovať dôchodkovú reformu. Realizácia reformy podľa súčasnej koncepcie bude mať negatívny vplyv na verejné financie. Presmerovaním časti platených príspevkov do systému starobného dôchodkového sporenia na osobné dôchodkové účty sa prehĺbia deficity Sociálnej poisťovne. Výška deficitov bude závisieť od alternatívy, ktorá sa použije pri tvorbe kapitálového piliera a scenára, ktorý sa zvolí pri použití prostriedkov vyhradených pre tento účel z príjmov z privatizácie.

V systéme zdravotného zabezpečenia boli nároky na výdavky na zdravotnú starostlivosť  v predchádzajúcich rokoch vyššie ako  tempo tvorby zdrojov v zdravotnom poistení. Dôsledkom toho bola zadlženosť systému. Na riešenie finančných problémov súčasného systému sa sústreďujú opatrenia v rámci reformy zdravotníctva. 

Vyrovnané hospodárenie zdravotných poisťovní je podmienené realizáciou výdavkov v závislosti od vytvorených zdrojov v systéme zdravotného poistenia. Podľa návrhu nového zákona o zdravotnej starostlivosti  (v súčasnosti na rokovaní NR SR) by sa mali zdravotné poisťovne odbremeniť od financovania niektorých činností, ktoré sa v súčasnosti uhrádzajú na základe povinného zdravotného poistenia. Pozitívny vplyv na zníženie verejných výdavkov sa očakáva od prenesenia niektorých úhrad v rámci zdravotnej starostlivosti na občana. Ide o zavedenie  poplatkov za návštevu ambulancie, poplatku za stravovacie služby a za pobyt na lôžku počas ústavnej starostlivosti, zavedenie poplatku za vydanie lieku a zdravotníckej pomôcky na lekársky predpis a lekársky poukaz a úhrady za použitie dopravnej služby.  Uvedené poplatky môžu iba čiastočne vplývať na obmedzovanie rastu zadlženosti v zdravotnom systéme. Preto bude potrebné realizovať ďalšie reformné kroky, ktorými sa zabezpečí, aby verejné financie smerovali iba do jednoznačne systémovo definovanej štruktúry rezortu, s určením pravidiel akceptovateľného rastu nákladov v systéme. Pozornosť musí byť venovaná zabezpečeniu efektívnejšieho hospodárenia zdravotných poisťovní. 

Ministerstvo financií
Slovenskej republiky

Číslo: 1575/2003-KM

Materiál na rokovanie 
vlády Slovenskej republiky

Dodatok k Návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004
Návrh programových štruktúr rozpočtových kapitol na rok 2004

Materiál sa predkladá:                                                     Materiál obsahuje:

Na základe Plánu práce vlády                                         4.  Návrh programových štruktúr...                                    
SR na rok 2003

Materiál predkladá:

Ivan Mikloš

podpredseda vlády
a minister financií

				Bratislava   22. apríl 2003

Obsah

Rozpočtová kapitola                                                                                    číslo strany
 
Kancelária Národnej rady SR                                                                              	l
Kancelária prezidenta SR                                                                                    	2
Úrad vlády SR                                                                                                     	3
Kancelária verejného ochrancu práv                                                                   	4
Ústavný súd SR									5
Najvyšší súd    SR                                                                                               		6
Generálna prokuratúra                                                                                         	7
Najvyšší kontrolný úrad                                                                                       	8
Slovenská informačná služba                                                                               	9
Ministerstvo zahraničných vecí SR                                                                    	10
Ministerstvo obrany SR                                                                                      	11
Ministerstvo vnútra SR                                                                                       	13
Ministerstvo spravodlivosti SR                                                                           	15
Ministerstvo financií SR                                                                                     		17
Ministerstvo životného prostredia SR                                                                 	19
Ministerstvo školstva SR                                                                                     	21
Ministerstvo zdravotníctva SR                                                                             	24
Ministerstvo práce, sociálny vecí a rodiny SR                                                     	27
Ministerstvo kultúry SR                                                                                        	29
Ministerstvo hospodárstva SR                                                                              	31
Ministerstvo pôdohospodárstva SR                                                                      	33
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR                                               	36
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR                                                	39
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR                                                              	41
Štatistický úrad SR                                                                                                	42
Úrad pre verejné obstarávanie                                                                               	43
Úrad jadrového dozoru                                                                                          	44
Úrad priemyselného vlastníctva SR                                                                      	45
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR                                         	46
Úrad pre štátnu službu SR                                                                                     	47
Protimonopolný úrad SR                                                                                       	48
Národný bezpečnostný úrad                                                                                  	49
Správa štátnych hmotných rezerv SR                                                                    	51
Slovenská akadémia vied                                                                                       	52
Slovenský rozhlas                                                                                                  	53
Tlačová agentúra SR                                                                                              	54
Štátny fond likvidácie jadrovoenergetický zariadrní                                             	55
Štátny fond rozvoja bývania                                                                                  	56

Medzirezortné programy                                                                                	1 - 7