Informácia o plnení uznesenia vlády č. 131/2001
 ku Koncepcii starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky
 a o činnosti medzirezortnej expertnej komisie za rok 2002

I.	Plnenie uznesenia vlády č. 131/2001 ku Koncepcii starostlivosti o štátny jazyk      
      Slovenskej republiky za rok 2002

V materiáli sa súvisle nadväzuje na rok 2001.
Ministerstvo kultúry ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť štátneho jazyka  predložilo na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh Koncepcie starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky (ďalej len “koncepcia"), v ktorom vytýčilo hlavné ciele a zásady štátnej jazykovej politiky. Vláda Slovenskej republiky prijala ku koncepcii uznesenie č. 131 zo 14. februára 2001 (ďalej len “uznesenie").
Hlavnú zodpovednosť za realizáciu koncepcie, ako aj za činnosť medzirezortnej expertnej komisie zriadenej na rozpracovanie koncepcie (ďalej len “komisia”) nesie ministerstvo kultúry, keďže bod C.4. uznesenia ukladá ministrovi kultúry v spolupráci s predsedom Slovenskej akadémie vied každoročne do 31. decembra predkladať na rokovanie vlády informáciu o plnení uznesenia vlády ku koncepcii a o činnosti komisie. Informáciu  ministra  kultúry  o splnení  bodov A.1. a A.2.,  B.1. až B.3., C.1. až C.5. a D.1.  a o nesplnení bodu D.2. uznesenia za rok 2001 vláda SR zobrala na vedomie 10. januára 2002. 
Bod D.2. uznesenia sa týkal návrhu projektu vybudovania Národného korpusu slovenského jazyka a projektu elektronizácie jazykovedného výskumu v rokoch 2002 – 2006.  Tento bod uznesenia sa podarilo splniť 13. februára 2002, keď vláda SR  uznesením č. 137 projekt schválila.  Ministerstvo školstva SR a Slovenská akadémia vied naň v roku 2002 vyčlenili vyše päť miliónov korún. V Jazykovednom ústave Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied sa 22. novembra 2002 za účasti ministra školstva, predsedu Slovenskej akadémie a zástupcu ministerstva kultúry slávnostne otvorilo pracovisko Slovenský národný korpus, ktorého cieľom je vybudovať 200-miliónovú databázu do roku 2006. Takýto jazykový korpus je okrem iného aj dôležitým predpokladom prežitia jazyka počtom malého národa v informačnej spoločnosti tretieho tisícročia.
V roku 2002 sa mali plniť body B.3, C.3. a C.4. uznesenia. V bode B.3. sa príslušným vedúcim   predstaviteľom  ukladá  každoročne  do 30. septembra  predkladať písomnú správu o realizácii rozpracovania koncepcie. Úlohu splnili: minister zahraničných vecí, minister financií, minister hospodárstva, minister výstavby a regionálneho rozvoja, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií, minister vnútra, minister životného prostredia, minister kultúry, predseda Úradu geodézie, kartografie a katastra SR, predseda Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctva SR. Úlohu nesplnili: minister zdravotníctva, minister práce, sociálnych vecí a rodiny, minister obrany, minister školstva, minister spravodlivosti, minister pôdohospodárstva, podpredseda vlády pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, podpredseda vlády pre legislatívu, podpredsedníčka vlády pre európsku integráciu.
V bode C.3. uznesenia sa ministrovi kultúry uložila úloha na základe písomných správ jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy vyhodnocovať každoročne do 31. októbra plnenie opatrení vyplývajúcich zo záverov komisie. Ministerstvo kultúry vyhodnotilo zaslané písomné správy  a vyhodnotenie sa predložilo členom komisie na zasadnutí 19. novembra 2002.  Bod C.3. uznesenia sa za rok 2002 splnil.	
	 Bod C.4. uznesenia sa týmto predloženým materiálom splnil.

II. Činnosť medzirezortnej expertnej komisie na rozpracovanie Koncepcie 
     starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky za rok 2002

II.1. Zriadenie a zloženie komisie

Zriadenie komisie sa schválilo bodom A.2. uznesenia. Činnosť a poslanie komisie upravuje štatút č. MK 901/2001-1 a rokovací poriadok č. MK 1287/2001-1. Komisia pracuje pri ministerstve kultúry a za svoju činnosť zodpovedá ministrovi kultúry. Poslaním komisie je špecifikovať konkrétne opatrenia, do ktorých by  sa  mali  postupne  premietnuť  ciele a úlohy vytýčené v koncepcii. 
Vedúci   predstavitelia ústredných   orgánov   štátnej  správy,  generálny  prokurátor a predseda Slovenskej akadémie vied podľa bodu B.1. a D.1. uznesenia do 28. februára 2001 poslali na ministerstvo kultúry návrhy na vymenovanie jedného zástupcu z radov svojich zamestnancov  za  člena  komisie Z  pôvodných  21  členov  komisie  sa  však  už  vymenilo 9 členov a v súčasnosti má komisia 18 členov. Keďže po voľbách sa zrušila samostatná funkcia podpredsedu vlády pre európsku integráciu, členstvo jeho zástupcu automaticky zaniklo. 

II.2. Zasadnutia komisie

Rok  2002   bol   v   štátnej  správe  náročným  rokom  plným zmien. Práve v súvislosti s účinnosťou zákona o štátnej službe ministerstvo kultúry čakalo s termínom zvolania komisie, keďže zamestnanci štátnej správy, ak nepožiadali o štátnu službu, odchádzali k 30. septembru. Ukázalo sa, že viacerí členovia komisie nezostali pracovať v príslušnom ústrednom orgáne štátnej správy a opäť bolo treba dopĺňať členov. Minister kultúry požiadal príslušných vedúcich predstaviteľov, aby do komisie navrhli nových členov. Dá sa predpokladať, že častá obmena členov bude aj naďalej negatívne ovplyvňovať činnosť komisie. 
Komisia zasadala 19. novembra 2002 na ministerstve kultúry. Na zasadnutí sa zúčastnilo 14 členov. Ministerstvo spravodlivosti SR poslalo návrh nového člena komisie až 21. novembra 2002 a Generálna prokuratúry SR ešte nevymenovala nového člena po skončení pracovného pomeru predchádzajúceho člena. Najväčšia pozornosť sa venovala vyhodnoteniu opatrení, ktoré prijali jednotlivé ústredné orgány na plnenie úloh vyplývajúcich z koncepcie.
Vykonala sa kontrola plnenia uznesení z  posledného zasadnutia komisie. Uznesenia sa splnili okrem jedného – členovia nepredložili počas roka 2002 nijaké iniciatívne návrhy ani námety na činnosť komisie. Za pozitívum pri zlepšovaní jazykovej úrovne v štátnej správe treba pokladať aspoň to, že členovia komisie informovali o metodických materiáloch, ktoré vypracovalo ministerstvo kultúry, zamestnancov svojho štátneho orgánu a zamestnancov organizácií, ktoré sú v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti, a zverejnili ich na internetovej alebo intranetovej stránke, prípadne v rezortnej periodickej tlači.
Vyhodnotili sa písomné správy o zabezpečení realizácie rozpracovania koncepcie, ktoré jednotlivé rezorty majú predložiť komisii na základe bodu B.3. uznesenia každoročne. Správy   mali  obsahovať  plnenie uznesení a úloh za obdobie od 30. 9. 2001 do 30. 9. 2002. K obsahu písomných správ sa možno vyjadriť dosť kriticky – boli prevažne formálne. Niektoré rezorty správu vôbec neposlali, hoci túto povinnosť im ukladá bod B.3. uznesenia (členovia  ju dodatočne zaslali po zasadnutí komisie). Niektoré rezorty museli správu doplniť a skonkrétniť. 
Členovia komisie boli na zasadnutí informovaní o  hlavných aktivitách ministerstva kultúry a o niektorých aktuálnostiach týkajúcich sa jazykovej problematiky
Ministerstvo   kultúry  sa  v  prvej  polovici  roka  venovalo   príprave  novely  zákona o štátnom jazyku. Po vykonaní právnej analýzy zákona (bod C.5. uznesenia), ktorá potvrdila nevyhnutnosť novelizovať ho, sa k 31. januáru 2002 pri ministerstve kultúry utvorila medzirezortná pracovná skupina expertov na prípravu návrhu novely zákona. Okrem zástupcov ministerstva kultúry v nej boli zástupcovia Ministerstva spravodlivosti SR, Ministerstva zahraničných vecí SR, Ministerstva financií SR, Ministerstva školstva SR, Ministerstva obrany SR, Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra SAV a Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR. Na zasadnutí pracovnej skupiny 25. apríla 2002 sa otvorilo viacero problémov. Ukázalo sa, že bude potrebné uskutočniť oveľa širšiu novelizáciu, než sa predpokladalo pri zaradení novely do Legislatívneho plánu vlády SR na rok  2002.  Príprava   kvalitnej   novely  zákona,  ktorá  by  zahrnula    problematické okruhy a odstránila  nedostatky a legislatívne medzery v zákone, vyžaduje si dlhší čas. Preto ministerstvo kultúry požiadalo o zrušenie tejto úlohy v Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002. Vláda úlohu zrušila uznesením č. 851 zo 7. augusta 2002.  Programové vyhlásenie vlády SR z  novembra 2002  zahŕňa záväzok vlády realizovať Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov v praxi, čo si vyžiada novelizáciu viacerých zákonov vrátane zákona o štátnom jazyku. 
V súvislosti s prípravou nového Občianskeho zákonníka (ďalej len “OZ”) ministerstvo kultúry v medzirezortnom pripomienkovom konaní podniklo iniciatívne kroky, aby sa  dosiahla jazyková správnosť tohto dôležitého kódexu. Vďaka tejto iniciatíve sa podľa prísľubu ministra spravodlivosti utvorí na  Ministerstve spravodlivosti SR, ktoré predložilo legislatívny zámer OZ, pracovná subkomisia pre terminológiu pri hlavnej komisii pre rekodifikáciu  súkromného  práva  a  prípravu   nového OZ. V subkomisii budú zástupcovia jazykovedcov, legislatívcov a ministerstva kultúry. Očakáva sa, že na tomto fóre sa konečne vyriešia pretrvávajúce nejasnosti v právnej terminológii a dosiahne sa dohoda medzi jazykovedcami a legislatívcami, ktorá by mala priniesť zjednotenie a ustálenie právnej terminológie v súlade s normou spisovného jazyka. 
Národná rada SR 28. februára 2001 uznesením č. 1292 schválila Deklaráciu NR SR o ochrane kultúrneho dedičstva. Ministerstvo kultúry vo februári 2002 predložilo na rokovanie vlády návrh opatrení na identifikáciu, evidenciu, záchranu, využívanie a prezentáciu kultúrneho dedičstva.  Medzi nehmotné (duchovné) hodnoty kultúrneho dedičstva sa zahrnul aj slovenský jazyk vrátane miestnych a sociálnych nárečí.
Popri Slovensku a Poľsku aj ďalší štát V4 – Maďarsko – v novembri 2001 prijal jazykový zákon, ktorý rieši zverejňovanie ekonomickej reklamy, nápisov na obchodoch a predajniach a niektorých verejných oznamov v maďarskom jazyku. V Česku sa už niekoľko rokov diskutuje o jazykovom zákone, návrh sa pripravil, ale zatiaľ ho parlament neprerokoval.
Na internetovej stránke ministerstva kultúry sa pravidelne pripravujú jazykové okienka, kde sa vysvetľujú aktuálne jazykové problémy, a zverejňujú sa metodické materiály na zvyšovanie jazykovej kultúry v štátnej správe (napr. o písaní veľkých písmen na začiatku slov a o písaní názvov štátov). Na požiadanie členov komisie sa na najbližšie zasadnutie komisie, ktoré bude v apríli 2003, pripraví metodický materiál o používaní niektorých problematických predložiek,  o písaní čísloviek, o najpoužívanejších skratkách európskych a svetových organizácií a inštitúcií a o ich výslovnosti, ako aj o chybách pri úprave písomností.   Po   predchádzajúcich   skúsenostiach  sa   ukazuje,  že  táto  konkrétna   pomoc s pripravenými metodickými materiálmi je pre zamestnancov štátnej správy zatiaľ najúčinnejšia a stretáva sa s priaznivým ohlasom.

ll.3. Vyhodnotenie rozpracovania koncepcie 

	Na základe predložených a vyhodnotených písomných správ jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy  možno konštatovať, že prístup k rozpracovaniu koncepcie je  prevažne formálny. Závisí to aj od kompetencie a postavenia člena komisie v príslušnom ústrednom orgáne štátnej správy, rovnako však aj od postoja vedúceho predstaviteľa príslušného ústredného orgánu štátnej správy.
V prvej etape sa prijali všeobecné opatrenia na rozpracovanie koncepcie, ktoré sa zväčša  schválili  na poradách vedenia  ústredných  orgánov štátnej správy. Išlo predovšetkým o tie najjednoduchšie kroky na zvýšenie jazykovej kultúry v štátnej správe. Boli viac-menej spoločné pre  všetky rezorty. Podarilo sa zabezpečiť, hoci nie na všetkých ústredných orgánoch štátnej správy a v organizáciách v ich zriaďovateľskej pôsobnosti, základné jazykové príručky, školenia v oblasti jazykovej kultúry, rozšírenie štyroch metodických materiálov ministerstva kultúry, ktoré  majú pomôcť pri dodržiavaní spisovnej normy slovenského jazyka. V mnohých úradoch sa určili konkrétni zamestnanci zodpovední za jazykovú správnosť textov uverejňovaných na internete. Na viacerých ministerstvách sa zodpovednosť za správnosť písomných materiálov zverila vybraným odborom, ktoré zabezpečujú     predovšetkým    jazykovú    korektúru    textov     legislatívneho   charakteru. V ojedinelých prípadoch pracujú v ústredných orgánoch štátnej správy jazykoví redaktori (Ministerstvo obrany SR, Úrad priemyselného vlastníctva SR). Viaceré rezortné časopisy sa po schválení koncepcie väčšmi zamerali na jazykovú osvetu a jazykovú výchovu (napr. časopisy Normalizácia, Metrológia a skúšobníctvo, Verejná správa).
Vyskytujú sa však  aj problémy, ktoré v istých prípadoch neumožnili prijať účinnejšie opatrenia.  Vo  všeobecnosti  ide  najmä  o  nedostatok   finančných   prostriedkov,  nezáujem o otázky jazykovej kultúry v niektorých ústredných orgánoch štátnej správy a neochotu usilovať sa o jej zlepšovanie, nestabilitu personálneho zloženia komisie, formálny postoj niektorých členov k členstvu v komisii.
	Hoci existujú subjektívne i objektívne ťažkosti, ministerstvo kultúry nie je za rok 2002 spokojné s prístupom k napĺňaniu koncepcii vo viacerých ústredných orgánoch štátnej správy. Na druhej strane však treba konštatovať aj to, že sú aj rezorty, ktorým očividne záleží na jazykovej kultúre svojich zamestnancov a ktoré skutočne pokladajú jazyk za duchovnú hodnotu nášho kultúrneho dedičstva. 
Členovia komisie budú pokračovať – opäť v rámci možností a schopností – v napĺňaní koncepcie v pôsobnosti príslušného rezortu aj v roku 2003.  

III. Záver

Zámery a ciele koncepcie sú schválené, treba iba hľadať optimálne možnosti  alebo aspoň vyhovujúce podoby ich realizácie v aplikačnej rovine. Možno však  vo všeobecnosti zhrnúť, že sa – najmä vďaka zriadeniu a činnosti komisie – koncepciu viac-menej podarilo krátkodobo  rozpracovať  na  podmienky jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy, ale z dlhodobého    hľadiska    sa   nepodarilo   prijať   nijaké   opatrenia.   Predovšetkým    bude v budúcnosti   potrebné  rozvinúť   efektívnejšie   formy   spolupráce  ministerstva   kultúry s ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a s Jazykovedným ústavom Ľudovíta Štúra SAV. A hoci štátny jazyk patrí do kompetencie ministerstva kultúry, starostlivosť oň je vecou celej   spoločnosti – iba   spoločnými   silami   sa  dá dosiahnuť zlepšenie vzťahu spoločnosti k otázkam jazykovej kultúry a jazykovej výchovy.

V jazykovej problematike je ešte jeden dôležitý činiteľ, ktorý sa nie vždy dostatočne zohľadňuje. Postupujúca globalizácia môže predstavovať určité nebezpečenstvo pre jazykovú identitu  počtom malých národov. Ide tu  najmä o vplyv a tlak angličtiny na národné jazyky.  V Slovenskej republike sa nevenuje primeraná pozornosť tomu, aký dosah, aké dôsledky na jazyk bude mať začleňovanie kandidátskych krajín do euroatlantických štruktúr. V Európskej únii sa  za posledné obdobie zorganizovali viaceré pracovné stretnutia zamerané na jazykovú problematiku (napr. v marci 2001 vo Švédsku na tému, ako ovplyvní rozšírenie EÚ najmä málo rozšírené a ohrozené jazyky, ďalej seminár Jazyky a rozšírenie EÚ v decembri 2002 v Madride). 
V oblasti starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky treba zdôrazniť, že Slovensko nie je dostatočne pripravené na to, že sa slovenský jazyk stane ďalším rokovacím jazykom EÚ. Týka sa to prípravy kvalitných prekladateľov a tlmočníkov, výučby cudzích jazykov, ale najmä oblasti odbornej terminológie. Cieľavedomé systematické budovanie  terminológie  si  vyžaduje  rozvoj  techniky,  ekonomiky,  vedy a kultúry v súlade s potrebami  používateľov.  Je   dôležité  utvárať,  ustaľovať  a  osvojovať si správne termíny z rozličných odborov. Chýbajú však mnohé  terminologické a viacjazyčné prekladové slovníky,  ktoré  potrebujú  nielen  tlmočníci  a  prekladatelia  pre  potreby všetkých inštitúcií a orgánov EÚ, ale vôbec ľudia na jazykovú prípravu. Aj vzhľadom na aproximáciu nášho práva  k  právu  EÚ  treba  zvýšiť  starostlivosť  o   tvorbu  slovenskej  právnej terminológie. V súvislosti s tvorbou a ustaľovaním odbornej terminológie sa ukazuje aktuálna potreba vybudovať terminologické databázy za jednotlivé oblasti v elektronickej podobe a sprístupniť ich na internete  A hoci túto oblasť pokladá ministerstvo kultúry v súčasnosti za absolútnu prioritu, nemá nijaké možnosti (finančné, personálne), aby pozitívne nasmerovalo tento vývoj dopredu. Práve v tejto sfére kultúrneho a spoločenského vývoja  sa žiada cieľavedomá regulácia zo strany štátu.