Predkladacia správa

	Na základe § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Tomáša Galbavého na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov (tlač 1389). 

Účelom  predloženého poslaneckého návrhu zákona je zamedzenie nepriaznivých dôsledkov rozdelenia obchodných spoločností (ďalej len „spoločnosť“)  pre veriteľov pohľadávok  zanikajúcich spoločností. Cieľom tejto novely je zabrániť častému  špekulatívnemu rozdeľovaniu spoločností a prelievaniu  peňazí  z jednej spoločnosti do druhej spoločnosti so zámerom vyhnúť sa  plneniu záväzkov, ktoré zanikajúca spoločnosť má.  Množstvo účelových návrhov na konanie o zápis do obchodného registra z titulu rozdelenia spoločnosti poklesne,  čím sa odľahčí a tým aj zrýchli vybavovanie inej súdnej agendy na registrových súdoch.

Podľa doterajšej platnej právnej úpravy každá nástupnícka spoločnosť ručí za záväzky, ktoré prešli rozdelením zo zaniknutej spoločnosti, a to až do výšky čistého obchodného imania, ktoré na nástupnícku spoločnosť prešlo zo zaniknutej spoločnosti. Ak v rozhodnutí o rozdelení nie je určené, na ktorú spoločnosť záväzok prechádza, je na jeho splnenie zaviazaná spoločne a nerozdielne každá nástupnícka spoločnosť.

Poslanecký návrh zákona stanovuje, že v prípade, ak  na novovznikajúcu spoločnosť prešiel rozdelením doterajší záväzok zanikajúcej spoločnosti,  má  spoločnosť povinnosť  ho splniť namiesto pôvodného  dlžníka v plnej výške.  Novovzniknuté  spoločnosti, ako právni nástupcovia  zanikajúcej spoločnosti,  ručia veriteľovi za záväzky  zo zákona bez  toho, aby sa k  ručeniu zaviazali a veriteľ sa k zmene  dlžníka mohol vyjadriť. 

 Na strane novozniknutých spoločností  ide o  spoločný záväzok a platí zásada  ich pasívnej   solidarity  vo  vzťahu k veriteľom, čím sa posilňuje postavenie veriteľov. Veriteľ môže vymáhať  celé plnenie od ktorejkoľvek  nástupníckej spoločnosti a nástupnícke spoločnosti sa medzi sebou vyporiadajú podľa zásady ustanovenej v § 69 ods. 4 vo štvrtej vete Obchodného zákonníka.     

K návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Tomáša Galbavého na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov má Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky tieto pripomienky:

1. Navrhujeme vypustiť v  bode 1 čl. I  § 69 ods. 4 druhá veta
 text za bodkočiarkou a tretiu vetu.

2. Navrhujeme vypustiť bod 2 v čl. I.

Odôvodnenie:
Text navrhovanej druhej vety § 69 ods. 4 za bodkočiarkou a navrhovaná tretia veta                 § 69 ods. 4  zakladá v rozpore s textom navrhovanej druhej vety § 69 ods. 4 pred bodkočiarkou už nie solidárne ručenie ale solidárnu povinnosť plniť záväzok, čo by znamenalo, že veriteľ by nemusel uplatňovať svoju pohľadávku najskôr od nástupníckej osoby, na ktorú záväzok prešiel, ale mohol by ju uplatňovať od ktorejkoľvek z nástupníckych spoločností. Domnievame sa, že v prvom rade je povinná plniť nástupnícka spoločnosť, na ktorú záväzok prešiel, až keď nesplnia ostatné nástupnícke spoločnosti. To je plne vyjadrené v navrhovanej druhej vete § 69 ods. 4 pred bodkočiarkou. 

Právna úprava pre prípady predpokladané v odôvodnení návrhu zakotvuje ochranu veriteľov postupom upraveným v § 218f. Je pravdou, že takýto spôsob ochrany veriteľov v našich podmienkach sa v konkrétnych prípadoch môže ukázať ako málo účinný, preto možno súhlasiť s tým, aby ručenie nástupníckych spoločností za záväzky, ktoré prešli na ktorúkoľvek z nich zo zanikajúcej spoločnosti nebolo obmedzené. 

Pokiaľ ide o vzájomné vzťahy nástupníckych spoločností nie ako ručiteľov, na tie sa použije právna úprava § 307 ods. 1 Obchodného zákonníka a nie je potrebné ich osobitne riešiť.

Navrhované znenie novej štvrtej vety § 69 ods. 4 vzhľadom na vyššie uvedené potom stráca opodstatnenie, daný problém je už riešený v súčasnom znení § 69 ods. 4 v tretej vete. 

V tomto smere upozorňujeme, že navrhovaná zmena sa dotýka problematiky upravenej právom EÚ, konkrétne smernice č. 82/891EHS, čl. 12 ods. 3 druhá veta, pričom návrh nie je v rozpore s právnou úpravou smernice. Obmedzenie ručenia ostatných nástupníckych spoločností za záväzky zanikajúcej spoločnosti, ktoré prešli na jednu z nástupníckych spoločností do výšky čistého obchodného imania, ktoré na ne prešlo zo zanikajúcej spoločnosti  môžu členské štáty zakotviť do svojho právneho poriadku ale nemusia.

Nad rámec poslaneckého návrhu je potrebné doplniť:

1. Navrhujeme v § 61 ods. 2  na konci doplniť novú vetu tohto znenia: 
„Pri exekúcii na obchodný podiel sa vyrovnací podiel určí vždy na základe riadnej účtovnej závierky za účtovné obdobie predchádzajúce účtovnému obdobiu, v ktorom bol spoločnosti doručený exekučný príkaz.“

Odôvodnenie:
Účelom a cieľom exekúcie na obchodný podiel vedenej podľa Exekučného poriadku je rýchle a efektívne vymoženie pohľadávky oprávneného. K dosiahnutiu tohto cieľa musia byť vytvorené zákonné podmienky. Je potrebné vytvoriť právnu úpravu, ktorá umožní nie len rýchle vypočítanie ale aj reálne vyplatenie  sumy vyrovnacieho podielu do výšky vymáhanej pohľadávky.

Pre výpočet  vyrovnacieho podielu na účely exekúcie platia rovnaké pravidlá ako na jeho výpočet v prípade ak spoločníka v spoločnosti zanikne z iného dôvodu (napr. vylúčenia zo spoločnosti, zrušenia jeho účasti súdom).

Podľa platného znenia § 61 ods. 3   sa výška vyrovnacieho podielu určí  na základe riadnej účtovnej závierky za obdobie predchádzajúce obdobiu, v ktorom zanikla účasti spoločníka v spoločnosti,  ak spoločenská zmluva neurčuje niečo iné.  

Ak by spoločnosť upravila  výpočet výšky  vyrovnacieho podielu inak než  je to ustanovené v § 61 ods. 3, mohlo by  v dôsledku tejto skutočnosti dôjsť nie len k sťaženiu alebo značnému oddialeniu  výpočtu  vyrovnacieho podielu  ale aj k zmenšeniu  výšky majetku,  z ktorého  sa táto výška vypočítava.

Je preto potrebné, aby zákon jednoznačne ustanovil, že  v  prípade exekúcie na obchodný podiel sa bude výška vyrovnacieho podielu vždy určovať ( vypočítavať) z  riadnej účtovnej závierky za účtovné obdobie predchádzajúce účtovnému obdobiu, v ktorom bol spoločnosti doručený exekučný príkaz.

2. Navrhujeme v § 61 ods. 3 na konci doplniť novú vetu tohto znenia:               
  „Pri exekúcii na obchodný podiel je  vyrovnací podiel splatný vždy najneskôr plynutím troch mesiacov od schválenia riadnej účtovnej závierky.“

Odôvodnenie:
Táto úprava reaguje na  navrhované znenie  - doplnenie novej vety v § 61 ods. 2. Za účelom zabezpečenia rýchleho a efektívneho vymoženia pohľadávky oprávneného je rovnako potrebné vylúčiť možnosť, aby si spoločnosť stanovila „odložila“ splatnosť vyrovnacieho podielu na dlhšiu dobu. Navrhovaná právna úprava umožňuje spoločnosti stanoviť kratšiu lehotu splatnosti ako tri mesiace, neumožňuje jej však stanoviť splatnosť vyrovnacieho podielu neskôr ako po uplynutí troch mesiacov od schválenia riadnej účtovnej závierky.

3. Navrhujeme v § 69 ods. 3 druhá veta vypustiť slová "jednej spoločnosti alebo".

Odôvodnenie:
Ide o technickú úpravu, v prípade splynutia prichádza do úvahy iba splynutie aspoň dvoch osôb.

4. Navrhujeme nové znenie § 75 ods. 2  druhej vety:
„ Likvidátor uloží likvidačný zostatok do úschovy podľa osobitného zákona, to neplatí v prípade exekúcie na obchodný podiel spoločníka v spoločnosti s ručením obmedzeným s jediným spoločníkom.  V tomto prípade likvidátor po uplynutí lehoty jedného mesiaca od doručenia opakovanej výzvy vyplatí likvidačný zostatok do výšky vymáhanej pohľadávky,  jej príslušenstva a trov exekúcie exekútorovi.“ 

Odôvodnenie:
Táto úprava reaguje na  navrhované znenie  - doplnenie novej vety v § 148 ods. 3 .

5.  Navrhujeme nové znenie § 148 ods. 3: 
„ (3) Exekúcia na obchodný podiel spoločníka má rovnaké účinky ako zrušenie jeho účasti v spoločnosti súdom.  Účasť spoločníka v spoločnosti zaniká doručením exekučného príkazu spoločnosti, to neplatí, ak ide o spoločnosť s jedným spoločníkom,  táto  sa doručením exekučného príkazu zrušuje a vstupuje do likvidácie.“

Odôvodnenie:
Na rozdiel od  úpravy Exekučného poriadku, ktorý v § 113b ods. 5 spája doručenie exekučného príkazu s právnym následkom zrušenia účasti spoločníka v spoločnosti,   obsahuje platné znenie  § 148 ods. 3  len úpravu zrušenia účasti spoločníka v tzv. „zavretých                 spoločnostiach s ručením obmedzeným“. 

Navrhované znenie § 148 ods. 3 preto všeobecne upravuje právne účinky exekúcie na obchodný podiel vo vzťahu k postaveniu spoločníka v spoločnosti.  Týmto spôsobom sa zosúlaďuje úprava Obchodného zákonníka s úpravou Exekučného poriadku.  Jednoznačne sa vyjadruje zámer umožniť exekúciu na obchodný podiel tak v  otvorených  (prevod obchodného podielu nie je obmedzený)  ako aj uzavretých ( prevod obchodného podiel nie je možný alebo  je viazaný na súhlas valného zhromaždenia)  spoločnostiach s ručením obmedzeným  a odstraňuje sa nejednoznačnosť  platnej právnej úpravy, ktorá v praxi vyvoláva  rôzny výklad.

Navrhované znenie § 148 ods. 3 upravuje aj  účinok exekúcie na obchodný podiel spoločníka v jednoosobovej s.r.o. Vzhľadom na osobitosti jednoosobových s.r.o. postihne exekúcia na obchodný podiel vedená podľa Exekučného priadku vždy len likvidačný zostatok spoločníka – povinného a nie jeho vyrovnací podiel.

Je preto potrebné zachovať postavenie spoločníka a spoločnosti aj po doručení exekučného príkazu. Jediný spoločník totiž vykonáva aj právomoci valného zhromaždenia. Podľa doterajšej úpravy sa doručením exekučného príkazu ruší jeho účasť v spoločnosti a týmto momentom spoločník ( povinný v exekučnom konaní)  už nemôže vykonávať právomoci valného zhromaždenia. O schválení likvidačného zostatku rozhoduje podľa § 75 valné zhromaždenie. Keďže však  účasť jediného spoločníka v spoločnosti zanikla nemal by v tomto prípade kto likvidačný zostatok schváliť. 

6. Navrhujeme v § 251 ods. 2 prvá veta slová "valné zhromaždenie" nahradiť slovami "členská schôdza".

Odôvodnenie:
O vylúčení člena družstva rozhoduje členská schôdza. Ide o opravu chyby, ktorá sa vyskytla v legislatívnom procese.

7. Navrhujeme doplniť nový § 768d: 
"Ručenie nástupníckych spoločností v prípade rozdelenia spoločnosti sa spravuje podľa tohto zákona aj na rozdelenie spoločnosti, o ktorom sa rozhodlo pred účinnosťou tohto zákona, ale účinky rozdelenia nastali po nadobudnutí účinnosti tohto zákona."

Odôvodnenie:
Je potrebné upraviť ručenie nástupníckych spoločností po rozdelení spoločnosti, kde o rozdelení spoločnosti bolo rozhodnuté pred účinnosťou tohto zákona, ale účinky toho rozdelenia nastanú až po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. Ide o prechodné ustanovenie.

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky odporúča  vláde Slovenskej republiky po zapracovaní vyššie uvedených pripomienok vysloviť súhlas s návrhom poslanca Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon         č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov.