PRÍLOHA 4
 
Informácia o stave slovenských menšín vo svete
 
ARGENTÍNA
Slováci žijú predovšetkým v hlavnom meste Buenos Aires a jeho prímestských častiach, ako aj v priemyselných centrách provincie Chaco. V súčasnosti sú funkčné tri spolky a kluby, z ktorých aktivitami vyniká Slovenský kultúrny spolok (vydáva jediné krajanské periodikum Slovenský život v Argentíne) a Slovensko-argentínsky klub. Spolková činnosť je orientovaná predovšetkým na  kultúrnu oblasť. V záujme zachovania slovenského povedomia bude potrebné vo väčšej miere podporiť činnosť spolkov, výučbu slovenčiny prostredníctvom kurzov, kultúrne styky a výmenu informácií. Vzhľadom na terajšiu neľahkú hospodársku situáciu krajiny je najnovším fenoménom skutočnosť, že rapídne vzrastá počet krajanov, ktorí žiadajú o občianstvo a repatriáciu v Slovenskej republike.  
 
AUSTRÁLIA
Slovenské komunity žijú vo viacerých štátoch, a to v Novom Južnom Walese, Viktórii, Južnej Austrálii, Západnej Austrálii, Queenslande i na Tasmánii. Kým Slováci, ktorí prichádzali na austrálsky kontinent dávnejšie, mali iba základné vzdelanie, medzi súčasníkmi dominujú stredoškoláci, ktorí sa úspešne uplatňujú v stavebníctve, potravinárstve a zdravotníctve. Narastá aj počet  vysokoškolákov pôsobiacich v cestovnom ruchu, oblasti výpočtových technológií a v manažérskych profesiách. Z desiatky spolkov a združení je pozoruhodná činnosť Združenia austrálskych Slovákov, ktoré má pobočky v Melbourne, Sydney a Adelaide, a ktoré vydáva periodikum Slovenský štít. Úroveň slovenčiny je medzi krajanmi rozdielna. Až na zopár výnimiek druhá a tretia generácia  ju už neovládajú. Kým slovenské rozhlasové vysielanie existuje pre celú Austráliu, vlastného televízneho vysielania v slovenčine niet. Krajanské spolky vyvíjajú skutočne bohatú a rôznorodú činnosť vo všetkých oblastiach života. Možnosť navštevovať bohoslužby majú katolíci aj evanjelici. S krajanskou komunitou je nutné nadviazať všestrannejšie styky a zapojiť spolky a úspešných jednotlivcov do ďalšieho procesu slovensko-austrálskej spolupráce.  
 
BELGICKO
Krajania žijú rozptýlene, najmä  však v provinciách Hainaut, Liége a Brabant. Organizačne ich nespája nijaký spolok a kontakty so Slovenskom udržiavajú jednotlivo. Zjednocujúcou základňou je nateraz Zastupiteľský úrad SR v Bruseli. V spolupráci s ním by bolo vhodné obrátiť pozornosť na založenie krajanského spolku, ktorého prostredníctvom by sa obnovili priame vzťahy a komunikácia krajanov so Slovenskou republikou.
 
BRAZÍLIA
Základy tamojšej pospolitosti položili slovenské rodiny z Rumunska, bývalej Juhoslávie a severného Bulharska. V súčasnosti krajania žijú jednak vo veľkých mestách Sao Paule a Riu de Janeiro, jednak v južných štátoch Rio Grande, Santa Catarina, Sao Paolo a Paraná. Nemajú spolky, aktívny je jediný folklórny súbor Radosť v Sao Paole. Významných je niekoľko jednotlivcov, ktorí dosiahli úspechy v podnikateľskej sfére, obchodovaní a hotelierstve. Tí sa snažia udržať aspoň minimálne politické a kultúrne styky so Slovenskom. So spoluúčasťou slovenských 
 
- 2 -

inštitúcií by krajanom pomohlo vytvorenie spolku, ktorý by postupne rozšíril kontakty so Slovenskou republikou, pričom nespornú pozornosť by si zaslúžilo oživenie slovenčiny a využitie krajanov na podporu slovensko-brazílskej hospodársko-obchodnej spolupráce. 
 
BULHARSKO
Slováci vytvorili jedno kompaktnejšie zoskupenie, a to v Podunajskej nížine v oblasti mesta Pleven. Po takmer stopercentnej repatriácii v 40. a 50. rokoch minulého storočia zostalo iba zopár národnostne zmiešaných rodín. Veľmi dôležitým spojovacím článkom je Spolok Slovákov z Bulharska vytvorený z repatriantov, ktorý udržiava vzťahy s jednotlivými krajanmi v Bulharsku. Smerom k tejto krajine by hlavnou úlohou malo byť rozšírenie vzájomných komunikačných väzieb spojené s aspoň minimálnym uchovaním slovenského povedomia u mladších príslušníkov krajanských rodín. 
 
CYPRUS
Žije tu niekoľko krajanov a krajaniek v zmiešaných manželstvách. Poniektorí pracujú podnikateľsky v turizme a hotelierstve. Aktívnu činnosť vyvíja Zväz priateľstva Cyprus - Slovensko, ktorý udržiava kontakty so Slovenskou republikou. Ďalšiu spoluprácu s našimi krajanmi možno vidieť najmä v podnikateľskej oblasti a turistike, lebo do tejto ostrovnej krajiny smeruje každoročne čoraz viac slovenských občanov.
 
ČESKÁ REPUBLIKA
Najväčšia koncentrácia Slovákov je v Prahe, v Stredočeskom, Karlovarskom, Ústeckom, Jihomoravskom a Moravskoslezskom kraji. Pôsobí tu 13 národnostne orientovaných spolkov a združení. Slováci vydávajú s podporou vlády ČR tri mesačníky: Korene, Listy 2001 a Slovenské dotyky. Pri sledovaní takmer 10-ročnej existencie slovenskej menšiny v ČR môžeme vidieť trend poklesu záujmu Slovákov hlásiť sa k národným koreňom. Porovnaním štatistických údajov zo sčítania obyvateľstva z rokov 1991 a 2001 vidíme pokles príslušníkov slovenskej národnosti o 41 %. Napriek tomu veľká časť chce rozvíjať slovenské kultúrne hodnoty a národné povedomie. Podpora ich združení zo strany SR môže byť užitočná nielen pre šírenie slovenskej kultúry, ale aj pre presadzovanie záujmov SR, ako je vstup do EÚ a NATO, zvyšovanie obchodnej výmeny medzi SR a ČR, rozširovanie pohybu osôb a pracovných síl medzi oboma štátmi a pod.
Medzi  hlavné problémy Slovákov žijúcich v ČR patrí školstvo. Jediná slovenská základná škola v  Karvinej existovala do roku 2000 a snaha o založenie gymnázia M. R. Štefánika  v Prahe (1997) sa skončila neúspechom. Treba hľadať neštandardné, nové riešenia pre rozvoj slovenského školstva v spolupráci so Slovákmi v ČR. Medzi ďalšie problémy patrí absencia dennej tlače a časopisov v ČR, absencia spolupráce českých a slovenských verejnoprávnych televízií a tiež finančná podpora kultúrnych projektov realizovaných na území SR aj ČR.

 

- 3 -

DÁNSKO
Malú komunitu Slovákov tvoria jednotlivci v zmiešaných manželstvách. Aktívne pracuje jediné združenie - Spolok dánsko-slovenského priateľstva sídliaci v Silkeborgu. V nasledujúcom období je potrebné získať viac informácií o krajanoch s cieľom využitia ich spoločenského postavenia a znalostí pre prehĺbenie slovensko-dánskych vzťahov a spolupráce.
 
FRANCÚZSKO
Krajania sú rozptýlení po celej krajine, väčšie koncentrácie sú v regiónoch Ile-de-France, Nord-Pas-de-Calais, Lorraine, Rhône-Alpes a Centre. Najviac ich však žije v metropole Paríž a v jej okolí, kde je aj najviac spolkov. Medzi najaktívnejšie patria Spolok rodákov z českých krajín a Slovenska so svojím tlačovým periodikom – Bulletinom A.O.T.S., Spolok francúzsko-slovenského priateľstva a Združenie Slovensko. Cirkevný život sa sústreďuje okolo Slovenskej katolíckej misie v Paríži, ktorá má svoj bulletin Život. Významnou súčasťou spolkového života sú folklórne súbory Nádeje a Dolina. Hoci sú vzťahy so Slovenskou republikou dosť rozvetvené, treba naďalej podporiť šírenie slovenčiny a rozšíriť spektrum kultúrnej spolupráce, výmeny informácií, turizmus a, čo je osobitne významné, obrátiť pozornosť oveľa viac ako doteraz na hospodársko-obchodnú sféru.
 
HOLANDSKO 
Niekoľko krajanov sa usídlilo aj v tejto krajine najmä na báze zmiešaných manželstiev. Určitú spolkovú činnosť  zaznamenáva Spolok Čechov a Slovákov v Haagu. Krajania udržiavajú kontakty so Slovenskom prostredníctvom Zastupiteľského úradu SR. V ďalšom období pôjde predovšetkým o rozšírenie informačnej základne o tejto komunite a nadviazanie vzájomných stykov.

CHILE
Slovenská komunita v tomto štáte je veľmi malá, predstavuje niekoľko desiatok osôb. Náš zastupiteľský úrad postupne tvorí základnú databázu o krajanoch hlásiacich sa k slovenskému pôvodu. Zatiaľ neexistuje záujmová organizácia, hoci v ostatnom čase sú evidentné náznaky smerujúce k jej založeniu. Ide o druhú generáciu, ktorú tvoria príslušníci a príslušníčky zmiešaných čílsko-slovenských manželstiev. Krajanská komunita je rôznorodá nielen z hľadiska veku, ale aj spoločenského postavenia, vierovyznania a je navyše rozptýlená po celom území Chile, čo pri nezanedbateľných vzdialenostiach neumožňuje osobnú komunikáciu. Napriek tomu je nutné aj tu získať viac informácií o krajanoch a využiť ich postavenie i skúsenosti na rozvinutie slovensko-čílskych vzťahov. 
 
CHORVÁTSKO 
Slováci v Chorvátsku žijú v štyroch župách Vukovarsko-sriemskej, Osijecko-baraňskej, Požesko-slavónskej, Sisačko-moslavskej a ďalší rozptýlene po celej krajine. Najväčšiu koncentráciu príslušníkov slovenskej národnosti má mesto Ilok a okolie. Pôsobí tu Zväz Slovákov v Chorvátsku, ktorý zastrešuje 12 miestnych odborov Matice slovenskej v Chorvátsku. Tlačovým orgánom je mesačník Prameň. Prioritou činnosti slovenskej pospolitosti je zachovanie svojej identity. Medzi ich najvýznamnejšie podujatia patria prehliadky slovenského folklóru a slovenského 
- 4 -

detského folklóru. Slovenský jazyk sa vyučuje v štyroch základných a troch obvodných školách. Úspechom je tiež otvorenie štúdia slovenského jazyka a literatúry na Filozofickej fakulte Univerzity v Záhrebe a  prednášanie slovenského jazyka a literatúry na Pedagogickej fakulte Univerzity Josipa Juraja Strossmayera v Osijeku.
Chorvátska republika podporuje rozvoj národnostných menšín a Slováci sa v ústave uvádzajú ako národnostná menšina. Zastúpenie slovenských spolkov na medzinárodných sústredeniach,  vydavateľská činnosť a budovanie centier prebieha pod patronátom Úradu vlády pre národnostné menšiny. Slovenská republika pomáha Slovákom v Chorvátsku dodávaním učebníc, učebných pomôcok, poskytovaním študijných pobytov. O tento druh pomoci majú záujem aj v budúcich rokoch. 

JUHOAFRICKÁ REPUBLIKA
Krajania sídlia najmä vo veľkých mestách - Pretórii, Johannesburgu, Kapskom Meste a Gautengu. V roku 1969 síce vzniklo združenie Spolok Slovákov v JAR,  ale kvôli názorovým nezhodám zaniklo. V roku 1990 vznikla v Pretórii Slovenská spoločnosť v JAR, ktorej tlačovým orgánom sa stal občasník Juhoafrické slovenské zvesti. O štyri roky nato však utlmila svoju činnosť. V roku 1996 skončil svoje vychádzanie aj občasník. V roku 1999 vznikla iniciatíva na revitalizáciu spolkového života spojená s prípravou internetového časopisu Indaba na sprostredkovanie oznamov a výmenu názorov Slovákov v JAR. Krajania si zachovali pomerne vysoký stupeň znalosti slovenčiny, no kontaktom bránia veľké vzdialenosti a rozptýlenosť. Napriek tomu je potrebné tejto komunite venovať vyššiu pozornosť, pretože JAR je najvyspelejším africkým štátom,  a konkrétna pomoc SR pri  založení spolku sa môže pozitívne premietnuť do slovensko-juhoafrickej spolupráce.   
 
JUHOSLOVANSKÁ ZVÄZOVÁ REPUBLIKA 
Juhoslovanskí Slováci žijú hlavne v autonómnej oblasti Vojvodina a len menšia časť v Belehrade a jeho okolí. Slovenská komunita v Juhoslávii patrí medzi národne najzachovalejšie slovenské komunity v zahraničí. Dôvodom je kontinuita udržiavania stykov s národným životom na Slovensku, vrátane inštitucionálnej, spolkovej a štátnej podpory zo strany Slovenska, národnostne tolerantné prostredie vo Vojvodine a štátna starostlivosť o menšiny v Juhoslávii. Slováci v Juhoslávii stále komunikujú v slovenčine a v školách sa vyučuje spisovná slovenčina. Táto úroveň je posilňovaná aj novými formami starostlivosti o spisovný jazyk: prítomnosťou lektorov zo Slovenska, účasťou na jazykových kurzoch na Slovensku. Zo Slovenska je dovážaná odborná literatúra a sporadicky sa preberá aj rozhlasové vysielanie. Vyspelosť národného života sa prejavuje aj v činnosti kultúrno-umeleckých spolkov, ktoré sa orientujú na zachovanie folklórnych tradícií, na vlastnú umeleckú činnosť (napr. divadlá), aj na vedeckú sebareflexiu. Slovenská republika podporuje kultúrne projekty a vydavateľskú činnosť Juhoslovanských Slovákov. 

 

- 5 -

KANADA              
V Kanade existuje široké spektrum krajanských organizácií. Medzi najvýznamnejšie a najaktívnejšie patria: Kanadsko-slovenská liga, Slovensko-kanadská národná rada, Prvá katolícka slovenská jednota. Hoci sa početnosť spolkov a organizácií zachovala, charakterizujú ich dva spoločné znaky, veľká fragmentácia a kontinuálny pokles členov a sympatizantov. Rozdrobenosť krajanských iniciatív má konfesionálne, politické, generačné a kultúrne dôvody. Pokles členov jednotlivých organizácií je spôsobený najmä tým, že ich zameranie a aktivity nie sú atraktívne pre strednú a mladšiu generáciu. Väčšina aktivistov v krajanských organizáciách je už v dôchodkovom veku, pričom výnimku tvoria obchodné spolky. Za jeden z hlavných princípov pri oživovaní krajanskej komunity v Kanade preto možno považovať vtiahnutie mladej generácie do činnosti spolkov. Nádej na udržanie slovenského národného povedomia v kanadskom prostredí treba preniesť aj na generačne zaujímavú generáciu, ktorá prišla do kanady po roku 1989. Sú to predovšetkým ľudia mladšej vekovej kategórie, jazykovo dobre vybavení s oblasti high-tech, ktorí sa hneď po prisťahovaní do Kanady dostávajú na vyššie manažérske posty.
 
KIRGIZSKO
Slovenská komunita vznikla po vysťahovaleckej akcii Interhelpo v 30. rokoch z ČSR. V súčasnosti tu žije niekoľko stoviek osôb, ktoré sa hlásia k slovenskému pôvodu a majú záujem o Slovensko. Podľa informácií Zastupiteľského úradu SR v Moskve tu pôsobí Spoločnosť slovensko-kirgizského priateľstva. V ostatnom období prejavujú záujem o štúdium na vysokých školách v Slovenskej republike a v mnohých prípadoch o repatriáciu.
 
MAĎARSKO    
K najvýznamnejším sídlam slovenskej menšiny v Maďarsku patria Budapešť a okolie, Pilišské pohorie, Novohradská a Békešská župa. Prevažná časť obyvateľstva slovenského pôvodu je dvojjazyčná, nárečie existuje len v úzkom rodinnom kruhu a úlohu bežného hovorového jazyka prevzala v plnej miere maďarčina. Postavenie národnostných menšín je zakotvené v ústave, ktorá zaručuje menšine kolektívnu účasť na verejnom živote a v Zákone o právach národnostných a etnických menšín. Prax ale ukázala, že zákon sám osebe negarantuje rozvoj národného života. Slováci v Maďarsku predstavujú v súčasnosti jednu z najohrozenejších minorít zahraničných Slovákov.
Záujmy Slovákov zastupuje Celoštátna slovenská samospráva, ktorej úlohou je chrániť individuálne a kolektívne práva Slovákov v Maďarsku. Slovenský národnostný život šíria aj ďalšie slovenské organizácie, napr. Zväz Slovákov v Maďarsku, Čabianska organizácia Slovákov, atď. Slováci v MR kladú dôraz na vysielanie hosťujúcich učiteľov, kultúrnych pracovníkov a kňazov, financovanie týchto odborníkov Slovenskou republikou s cieľom revitalizácie slovenskej menšiny v Maďarsku, na realizáciu programu revitalizácie národnostných škôl za účasti odborníkov zo Slovenska, pokračovanie pomoci pri oprave kultúrnych domov, kostolov či cintorínov.
 
- 6 -

NEMECKO           
Slováci žijú vo väčšine spolkových krajín, pričom najväčšie koncentrácie sú v mestách Mníchov, Štutgart, Frankfurt nad Mohanom, Kolín nad Rýnom, Norimberg, Karlsruhe, Düsseldorf, Augsburg, Mannheim, Essen, Dortmund a v ďalších. Z profesií prevládajú vysokoškolsky vzdelaní ľudia – profesori, vedci, lekári, pedagógovia, podnikatelia a umelci. Vysoký stupeň ovládania slovenského jazyka zostal predovšetkým v prvej generácii, ktorá prišla do Nemecka po 2. svetovej vojne. Z viacerých spolkov je veľmi aktívna Slovensko-nemecká únia vydávajúca tlačový orgán Zvesti SNÚ, ktorá v rámci svojej bohatej činnosti iniciovala aj  založenie Európskej rady Svetového kongresu Slovákov. Mnohé aktivity vyvíja aj Slovenská katolícka misia v Mníchove, ktorá vydáva časopisy Krajanský pozdrav a Mladý Slovák. Katolícke bohoslužby sú doteraz v Mníchove, Regensburgu, Augsburgu, Mannheime, Frankfurte nad Mohanom i Essene. Úsilie zainteresovaných slovenských inštitúcií bude potrebné orientovať na zvýšenie slovenského povedomia detí a vnukov krajanov, pričom v tomto smere sa zamerať aj na ďalšie skvalitnenie svetových festivalov slovenskej mládeže organizovaných na Slovensku. Nakoľko Nemecko patrí k najväčším západoeurópskym investorom na Slovensku, v oveľa širšom meradle ako doteraz bude hlavne v medzištátnej hospodárskej a obchodnej spolupráci nutné využiť spoločensko-intelektuálny potenciál krajanov.
 
NÓRSKO               
Asi dve tretiny krajanov bývajú v hlavnom meste Oslo, zvyšok v mestách Bergen, Drammen, Kongsberg a v iných. Novým fenoménom sú Slováci prichádzajúci v ostatných rokoch predovšetkým na študijné a pracovné pobyty. Slováci majú od roku 1993 vlastný Nórsko-slovenský spolok v Oslo, ktorý je nepolitickým a nekonfesionálnym združením. Vyvíja veľmi aktívnu činnosť najmä v kultúrnej a spoločenskej oblasti. Vydáva informačný bulletin MiniBudzogáň. Zopár krajanov žije v Bergene, kde pôsobí zmiešaný Český a slovenský spolok. Drvivá väčšina slovenskej imigrácie v Nórsku, keďže ide o ľudí s univerzitným a iným vysokoškolským vzdelaním, si zachovala dobrú znalosť slovenčiny. Horšie je to už u ich detí a vnukov. Práve tam sa dá orientovať budúce úsilie pri výučbe slovenčiny v kurzoch. Prirodzene, treba posilňovať aj hospodárske, vedecké a kultúrne vzťahy s krajanmi a zapojiť ich viac do celkového rozvoja spolupráce medzi Slovenskom a Nórskom. 
 
NOVÝ ZÉLAND  
Slováci žijú predovšetkým v metropole Wellington, jednotlivo v Aucklande a Christchurchi. Zopár ich je aj v hlavnom meste súostrovia Nová Kaledónia - Nouméa. Združenie nemajú, o ich tamojšom živote zatiaľ niet veľa informácií. Nadviazanie širších kontaktov, vytvorenie informačnej bázy a využitie krajanského potenciálu, najmä v podnikateľskej sfére, kde sa úspešne presadzujú, je budúcou úlohou Slovenskej republiky podobne, ako aj v prípade austrálskych krajanov.

 

- 7 -

POĽSKO           
Slováci v Poľsku žijú v severnej časti Spiša a hornej Oravy. V súčasnosti tu pôsobí Spolok Slovákov v Poľsku, ktorý vydáva kultúrno-spoločenský mesačník Život. Veľkú  pozornosť venuje udržaniu slovenského folklóru, organizuje každoročne Dni slovenskej kultúry a pre žiakov základných škôl organizuje recitačné súťaže v slovenčine. V šiestich spišských a jednej oravskej obci sa konajú nedeľné slovenské bohoslužby. Napriek silným asimilačným tlakom v minulosti si Slováci v Poľsku zachovali slovenské povedomie a odmietajú sa identifikovať s poľským etnikom.
Medzi najdôležitejšie problémy Slovenskej menšiny v Poľsku patria ťažkosti s vyučovaním slovenského jazyka, nerešpektovanie ich práv ako menšiny v jednotlivých regiónoch, ťažkosti so zavádzaním bohoslužieb v slovenskom jazyku. Poľskí Slováci majú veľký záujem o štúdium na vysokých, ale aj stredných školách na Slovensku, o kurzy zamerané na  vzdelávanie učiteľov po jazykovej, odbornej a metodickej stránke, a tiež o finančnú pomoc pre svoje kultúrne aktivity.
 
RAKÚSKO           
Slováci v Rakúsku žijú rozptýlene vo všetkých spolkových krajinách. Najväčšie percento koncentrácie je vo Viedni, kde žijú v nemeckom jazykovom obkľúčení a roztrúsení sú na dolnorakúskom vidieku. Z tohto dôvodu si nevytvorili uzavreté enklávy a tak pomerne rýchlo podľahli asimilácii. Z pomerne veľkého počtu Slovákov v Rakúsku ich v súčasnosti zostali len nepatrné zvyšky. Napriek tomu  v r. 1992 došlo k zákonnému uznaniu Slovákov za osobitnú národnostnú skupinu v zmysle zákona o národnostných skupinách. V Rakúsku pôsobí Rakúsko-slovenský kultúrny spolok, ktorý vydáva štvrťročník Pohľady. Jeho činnosť sa organizuje v spolupráci so Slovenskom a jeho inštitúciami. Na spoločenské podujatia si zrekonštruoval klubovňu, ktorá dostala názov Slovenská izba, zaviedol kurz slovenského jazyka a z radov svojich členov ustanovil Národnostnú radu, ktorá zastupuje slovenskú národnostnú skupinu pred úradmi a rakúskou vládou.
 
RUMUNSKO                  
Slováci v Rumunsku sú sústredení najmä v župách Bihor, Arad, Timiş a Sălaj. Organizáciou, ktorá združuje najväčší počet príslušníkov slovenskej národnosti je Demokratický zväz Slovákov a Čechov v Rumunsku. Vydáva mesačník Naše snahy, ktorý je financovaný Ministerstvom kultúry Rumunskej republiky. Medzi Slovákmi v Rumunsku zaznamenávame pomerne vysoký stupeň zachovania slovenského jazyka. Je to dané hlavne tým, že tu pôsobia slovenské školy, ktoré kladú dôraz na ovládanie spisovnej slovenčiny. V súčasnosti je stav škôl s vyučovacím jazykom nasledovný: dve lýceá, šesť základných škôl, dvadsaťdva elementárnych škôl (od prvej po štvrtú triedu) a jedenásť materských škôl. Pravidelné vysielanie v slovenskom a českom jazyku prebieha v Temešvárskom rozhlase a v štátnej televízii v Bukurešti.  
Veľký význam pre rumunských Slovákov má finančná podpora periodickej a neperiodickej tlače zo strany Slovenskej republiky a vytváranie podmienok pre štúdium na vysokých školách na Slovensku. 
 
- 8 -

RUSKÁ FEDERÁCIA
Slovenskí krajania žijú na území Ruskej federácie rozptýlene. Podľa informácií Zastupiteľského úradu SR v Moskve nemajú vlastnú krajanskú organizáciu. Medzi dôležité úlohy bude patriť identifikácia záujmov a požiadaviek krajanov voči krajine svojho pôvodu.
 
SLOVINSKO        
V Slovinsku nie je početne významnejšia krajanská komunita, ktorá by bola nejakým spôsobom kultúrne organizovaná. Podľa oficiálnej slovinskej štatistiky sa k slovenskej národnosti hlási iba 141 osôb, zväčša Slovenky, ktoré sa do Slovinska vydali, alebo vojvodinskí Slováci, ktorých do Slovinska zavial osud. Ani v budúcnosti sa v tomto smere nedá očakávať nejaká významnejšia zmena. Napriek tomu aj v Slovinsku sú osobnosti hlásiace sa k slovenskému pôvodu, ktoré pôsobia v kultúrnej oblasti.
 
SPOJENÉ ŠTÁTY  AMERICKÉ      
Americko-slovenské spolky sú v súčasnosti reprezentované členskou základňou v počte približne 300 tisíc členov. V súčasnosti medzi najväčšie a najvýznamnejšie spolky patria: Slovenská liga v Amerike, Prvá katolícka slovenská jednota, Národný slovenský spolok, Slovenský katolícky sokol. Vychádzajúc z analýzy súčasného stavu slovenskej komunity v USA je nutné konštatovať, že potomkovia prvej a druhej generácie vysťahovalcov už neovládajú slovenský jazyk, udržiavajú si však národné povedomie. Výkon politiky štátu vo vzťahu k Slovákom v USA sa musí sústrediť jednak na podporu národného povedomia svojím vkladom do kultúrnych podujatí na americkom kontinente, ďalej na podporu organizovania jazykových kurzov, ale i na podchytenie najmladšej migračnej vlny v USA, čím si SR pripraví návratnosť svojej investície v budúcnosti. Slovenská republika by mala vo väčšej miere využívať potenciál úspešných krajanov žijúcich v USA a ich zapájaním do diania v Slovenskej republike napomáhať šíreniu dobrého mena SR tak v USA, ako aj na medzinárodnej scéne.
 
ŠPANIELSKO    
Slovenská komunita nie je početná, zopár krajanov a ich potomkov žije v Madride. Sú to vysokoškolsky vzdelaní ľudia, ktorí si zachovali slovenskú identitu a slovenský jazyk. Nie sú spolkovo organizovaní. Kontakty s domovskou krajinou udržiavajú jednotlivo alebo prostredníctvom Zastupiteľského úradu SR v Madride. Je nutné získať viac informácií o ich živote a podľa možnosti podchytiť ich potenciál pre skvalitnenie slovensko-španielskych vzťahov.  
 
ŠVAJČIARSKO   
V rámci západoeurópskeho zahraničia tvoria Slováci vo Švajčiarsku pomerne početné spoločenstvo. Netvoria súvislú enklávu, žijú predovšetkým vo väčších mestách - Zürichu, Ženeve, Lausanne, Berne, Luzerne, Montreux, Sankt Gallene, Fribourgu a v ďalších. Slovenské spoločenstvo je sociálne dosť rozvrstvené, charakterizuje ho pomerne vysoká úroveň vzdelanosti a väčšinový katolicizmus. Aj tu je citeľný vplyv integrácie s novým prostredím a následnej asimilácie. Druhá generácia si ešte zachovala slovenčinu, no tretia už neovláda jazyk a nepociťuje 
- 9 -

vzťah k slovenskému pôvodu. Zo spolkov je najaktívnejšie Združenie Slovákov vo Švajčiarsku v Zürichu vydávajúce bulletin Slovenské zvesti, ktoré každoročne organizuje množstvo kultúrnych, umeleckých, športových a spoločenských podujatí.Veľkým prínosom pre život krajanov bola a je činnosť katolíckych misií. Veľmi aktívne na tejto pôde pôsobí Zahraničné ústredie slovenských katolíckych intelektuálov v Oltene vydávajúce štvrťročník Slovenské listy. Podrobnejšie identifikovanie oblastí záujmu krajanov a podpora spolkového života zintenzívnením kontaktov a výmeny informácií bude patriť medzi nasledujúce úlohy pôsobenia Slovenska voči krajanom vo Švajčiarsku.      
 
ŠVÉDSKO           
Slovenská komunita nie je početná, netvorí ucelené spoločenstvo, žije najmä vo veľkých mestách Štokholme, Göteborgu, Malmö, Västerase, Lunde, Uppsale a v niektorých ďalších. Slovákov vo Švédsku do roku 1993 registrovali iba podľa ich štátnej príslušnosti a po obdržaní švédskeho občianstva. Krajania patriaci medzi novšie imigračné vlny majú prevažne vysokoškolské vzdelanie. Dobré uplatnenie našla najmä technická inteligencia. Druhá generácia narodená vo Švédsku si už len sporadicky zachovala znalosť slovenského jazyka. Jediný Švédsko-slovenský spolok so sídlom v Katrineholme zrealizoval od roku 1992, keď sa oficiálne konštituoval a zaregistroval, veľký počet kultúrnych a humanitných podujatí vrátane hudobných festivalov a koncertov slovenských umelcov. Spolok organizuje aj kurzy slovenčiny pre mladých i starších záujemcov a vydáva veľmi kvalitný štvrťročník Svensk Slovak Info. I smerom k tejto komunite bude nutné rozšíriť vzájomnú informačnú bázu a podporiť spolkové aktivity vrátane vyučovania slovenčiny v prospech udržania slovenského povedomia a v záujme skvalitnenia slovensko-švédskych vzťahov.
 
TALIANSKO         
Krajania žijú roztrúsene, prevažne vo väčších mestách - Ríme, Miláne, Florencii, Padove, Turíne, ale aj v menších lokalitách ako sú Caldiero, Ravenna, Treviso, Loppiano, Seviso a podobne. Významnú súčasť komunity tvoria cirkevní činitelia a študenti, ktorí sa vzdelávajú na teologických učilištiach. Na cirkevnej platforme pôsobia aktívne Pápežský slovenský ústav sv. Cyrila a Metoda a Slovenský historický ústav v Ríme. V Miláne rozvíja činnosť Združenie krajanov a priateľov Slovenska, ktoré občas vydáva časopis Slovenské ozveny. Stredoškolské a vysokoškolské vzdelanie má väčšina Sloveniek, ktoré žijú v Taliansku v zmiešaných manželstvách. Veľkým prínosom pre rozvoj slovensko-talianskych vzťahov bolo a stále je slovenské vysielanie Vatikánskeho rozhlasu. Krajania by chceli v Miláne založiť Slovenské centrum. Tento projekt by nepochybne spolu s ďalším posilnením kultúrnych i náboženských podujatí prispel výrazne nielen k zintenzívneniu života našich krajanov v Taliansku, ale aj k rozšíreniu spolupráce medzi oboma štátmi.       
 
UKRAJINA        
Najväčšia časť obyvateľstva slovenského pôvodu na Ukrajine žije na Zakarpatskej  Ukrajine, v okresoch Užhorod, Mukačevo, Iršava. Krajania žijú aj v Černobyľskej oblasti, s ktorou je spojený proces repatriácie. Napriek dlhoročnému ignorovaniu slovenskej menšiny jej silné národné povedomie je zárukou budúceho národného
- 10 -
 
života. Prijatím Deklarácie práv národností  a zákona o národnostných menšinách na Ukrajine vznikli lepšie podmienky pre organizovanie národno-kultúrneho života Slovákov. Medzi prvými organizáciami, ktoré začali vyvíjať národno-kultúrnu činnosť, bola Oblastná  kultúrno-osvetová organizácia Matice slovenskej na Zakarpatsku (1992) v Užhorode. Od roku 1992 sa postupne začala vyučovať slovenčina v Storožnici, Užhorode, Serednom a v ďalších mestách. V posledných rokoch sa uskutočňuje aj verejné informovanie v slovenskom jazyku. Pravidelne sa vysiela slovenský televízny magazín,  uskutočňujú sa slovenské vysielania v rozhlase. 
Ukrajinskí Slováci prejavujú záujem o účasť detí v táboroch a v školách v prírode na Slovensku, na čitateľskom tábore. Významnou pomocou je zabezpečenie učebníc, detskej a náboženskej literatúry. Záujem je aj o  štúdium detí zo slovenských rodín  na vysokých a stredných školách na Slovensku, ako i o účasť učiteľov slovenčiny na jazykových kurzoch a o zvýšenie počtu učiteľov zo Slovenska na školách v Zakarpatskej Ukrajine.
 
URUGUAJ
Aj tu sa prvá prisťahovalecká vlna Slovákov viaže k 20. rokom predchádzajúceho storočia, pričom po 2. svetovej vojne sa uskutočnila zase repatriácia asi 160 osôb z Uruguaja do vtedajšej ČSR. Ani tu nejestvuje oficiálna štatistika z hľadiska menšín a niet dokonca ani hrubého odhadu počtu krajanov. Predpokladá sa ich iba niekoľko stoviek. Sú iba informácie, že jednotlivci žijú predovšetkým v hlavnom meste, kde sa ešte stále sporadicky schádza aj Slovenský spolok v Montevideu založený v 30. rokoch 20. storočia. Jednotlivci udržiavajú vzťahy so Slovenskom i prostredníctvom Matice slovenskej. Aj tu možno orientovať určitú podporu na oživenie činnosti združenia a všestrannejších kontaktov vrátane výmeny informácií aspoň pre minimálne udržanie slovenského povedomia. 
   
VEĽKÁ BRITÁNIA 
Prevažná väčšina krajanov žije v Londýne a v jeho širšom okolí, iba niekoľko jednotlivcov je na vidieku, pričom poniektorí žijú aj v Severnom Írsku a v samotnej Írskej republike.  Nepočetná diaspóra vylučovala kompaktnejšie osídlenie. Počet krajanov pomaličky vzrastá, najmä mladí ľudia využívajú pracovné a študijné pobyty, avšak tento proces je riadený britskou imigračnou politikou.  Deti a mládež zo slovenských rodín sa rýchlo a úspešne integrujú do britskej spoločnosti, a tak ich schopnosť udržať si slovenčinu na vysokej úrovni sa vo väčšine prípadov rýchlo stráca. Väčšina krajanov má odborné a vysokoškolské vzdelanie a uplatnila sa v celom profesijnom spektre - od podnikania cez finančníctvo a školstvo až po štátne služby. Po roku 1989 udržiavali krajania styky so Slovenskom individuálne. Dodnes je zo združení smerom k Slovensku najaktívnejší Slovenský kruh vo Veľkej Británii, ktorý okrem presadzovania práva slovenského národa na sebaurčenie a nezávislosť v demokratickom štáte zabezpečuje spoločenské a kultúrne potreby krajanov na Britských ostrovoch. Udržiava oficiálne kontakty s viacerými slovenskými inštitúciami a vydáva Informačný bulletin. Pri rozvíjaní slovensko-britských vzťahov malo a stále má nezastupiteľné miesto aj slovenské vysielanie BBC z Londýna. Od roku 1993 niet v Londýne náboženských obradov v slovenčine. Na doteraz dobre postavenej  a funkčnej báze bude môcť Slovensko aj v budúcom období stavať a skvalitňovať ďalšie vzťahy  s krajanskou komunitou, aby tento potenciál využilo efektívnejšie pre ďalšiu spoluprácu s Veľkou Britániou.       
- 11 -

VENEZULA
Odhadovaný počet niekoľkých desiatok krajanov nikdy netvoril kompaktnejšiu komunitu, lebo boli navyše aj rozptýlení. Preto nemožno hovoriť o organizovanom živote. Z kusých správ vidieť, že väčšina žije v hlavnom meste Caracase. Z 50. rokov minulého storočia sú záznamy o vydávaní časopisu Slovenská ozvena z Venezuely krajanom Jozefom Ferkovičom v Caracase. V tomto období vznikla vo Venezuele pobočka Slovenskej katolíckej misie, ktorá zaktivizovala činnosť v cirkevnej sfére a pri pozdvihnutí slovenského povedomia. Aj prostredníctvom Zastupiteľského úradu SR v Brazílii, ktorý zastupuje i Venezuelskú republiku, bude potrebné získať viac informácií o našich krajanoch a nadviazať s nimi hlbšie kontakty.