Zhodnotenie prijatých opatrení EÚ a národných vlád na prekonanie dôsledkov globálnej hospodárskej krízy v oblasti zamestnanosti z pohľadu využiteľnosti v podmienkach SR

Globálna finančná a hospodárska kríza hlboko zasiahla ekonomickú základňu a sociálne prostredie EÚ. Pretože momentálne sa prejavuje prednostne prostredníctvom rastu nezamestnanosti, ktorý by mal kulminovať až v roku 2010 a takto ovplyvňuje životy miliónov občanov EÚ, stal sa boj s nezamestnanosťou, podpora vytvárania pracovných miest a príprava predpokladov na hospodársku obnovu najdôležitejšou výzvou akcieschopnosti EÚ a jej členských štátov v posledných desaťročiach. 

Aktivity na úrovni EÚ

Zo súčasnej úpravy kompetenčných vzťahov v rámci EÚ vyplýva, že sociálna politika ako taká je zaraďovaná medzi spoločne zdieľané právomoci a problematika zamestnanosti             v užšom slova zmysle patrí medzi doplnkové kompetencie. Prednostná zodpovednosť členských štátov za túto oblasť vedie k tomu, že na úrovni EÚ možno hovoriť primárne o 
a) koordinácii postupov jednotlivých krajín v snahe vyhnúť sa alebo riešiť medzištátne disparity trhu práce a o 
b) iniciatívnej funkcii EÚ, ktorá za týmto účelom využíva široké spektrum postupov. Osobitne možno spomenúť prax prijímania odporúčaní a výziev ako súčasti záverov rokovaní napr. Rady EÚ, ktorých obsahom je zovšeobecnenie najlepších skúseností v tejto oblasti.

V oznámení Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“, KOM (2009)114 z 4. 3. 2009 Komisia konštatovala, že „väčšina členských štátov zaviedla opatrenia v oblasti zamestnanosti a sociálne opatrenia s cieľom podporiť obyvateľstvo a znížiť jeho náklady spojené s krízou. Kým členské štáty zohrávajú poprednú úlohu pri riešení týchto problémov, európske politiky im poskytujú pridanú hodnotu               a pomáhajú im pri navrhovaní a vykonávaní účinných reakcií na výzvy v oblasti práce            a sociálnej súdržnosti“.

Napriek tomu však EÚ nerezignovala na prijímanie opatrení, ktoré majú bezprostredný podporný, ale aj dlhodobejší stabilizačný vplyv na ekonomiku členských krajín. Hlavnou politickou stratégiou v boji proti finančnej a ekonomickej kríze a nepriamo aj pri riešení jej prejavov na trhu práce je Plán na oživenie európskeho hospodárstva (European Economic Recovery Plan) a Dokument KOM (2009)257 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu asociálnemu výboru a Výboru regiónov - Spoločný záväzok pre zamestnanosť. Plán bol predstavený Európskou komisiou v novembri 2008 a schválený Európskou radou v decembri toho istého roku. Je kombináciou dvoch základných strategických úvah, výrazného zvýšenia miery investovania z verejných zdrojov (o.i. do projektov prepojenia energetických sietí v strednej Európe a zavádzania širokopásmového internetu na vidieku), s cieľom prispieť k stabilizácii finančnej situácie a stimulovaniu hospodárskeho rastu a zároveň využitia krátkodobých opatrení na zvýšenie dopytu, zachovanie pracovných miest a znovuobnovenie dôvery obyvateľstva. Plán počíta s finančnými stimulmi vo výške cca 200 miliárd eur, teda 1,5% HDP EÚ 27, z toho z rozpočtu EÚ a Európskej investičnej banky (EIB) 30 miliárd. Zvyšnú časť nákladov by mali znášať verejné zdroje členských štátov EÚ.

Účinným opatrením k ochrane a tvorbe pracovných miest sa môže ukázať aj úsilie                  o urýchlenie realizácie veľkých investičných projektov financovaných z Kohézneho fondu     a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF). Na základe návrhu EK a súhlasu EP začiatkom mája 2009 schválil ECOFIN dodatočné predbežné platby vo výške 6,25 miliárd eur (prvá tranža 4,5 miliardy), ktoré majú v ČŠ stimulovať realizáciu projektov a pomôcť uchovávať, ako aj vytvárať nové pracovné miesta. Celkovo by sa v rokoch 2007-2013 malo realizovať 900 veľkých projektov s prispením prostriedkov z Kohézneho fondu a ERDF vo výške 120 miliárd eur.

Pre SR malo osobitný význam aj zverejnenie dokumentu EK načrtávajúceho možnosti reakcie na krízu v automobilovom priemysle, vzhľadom na to, že išlo o výsledok slovenskej iniciatívy a podiel automobilového priemyslu na zamestnanosti v SR je pomerne vysoký. Politická podpora zo strany EK pre zavedenie verejných podporných opatrení pre automobilový priemysel (mimo rámca definície štátnej podpory) umožnila úspešne realizovať schému tzv. šrotovného aj v SR a tým nepriamo prispieť k stabilizácii zamestnanosti v tomto sektore ekonomiky.  

Za účelom ochrany a tvorby nových pracovných miest presmerovaním finančných tokov boli na EÚ úrovni prijaté i ďalšie opatrenia, najmä na zjednodušenie administratívnych procesov a prispôsobenie čerpania štrukturálnych fondov na podmienky ekonomickej krízy. V nadväznosti na očakávané negatívne dopady globálnej hospodárskej a finančnej krízy na ekonomický rast a zamestnanosť Európska komisia dňa 3. decembra 2008 umožnila predĺženie obdobia oprávnenosti výdavkov v rámci programového obdobia 2004 - 2006 do 30. júna 2009. Tento krok zvýšil možnosť SR maximálne vyčerpať celkový záväzok                z obdobia 2004 – 2006, čo sa rovnako nepriamo prejavilo aj v stabilizácii zamestnanosti v dotknutých oblastiach.

EK okrem toho navrhla ďalšie zjednodušenie kritérií pre čerpanie z Európskeho sociálneho fondu (European Social Fund - ESF), preprogramovanie a navýšenie výdavkov, ako aj urýchlenie zálohových platieb pre rok 2009 tak, aby ČK mali uľahčený prístup k 1,8 miliardy eur pre posilnenie svojich aktívnych politík trhu práce, s primárnym zameraním na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva a vytvorenie kvalitných rekvalifikačných programov. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce MPSVaR SR sú z 85% financované práve z tohoto zdroja.
V súčasnosti sú vo finálnej fáze rokovania o ďalšom zjednodušení podmienok čerpania z Európskeho sociálneho fondu a naďalej sa vedie diskusia o vymedzení skupiny ČK, medzi ktoré by mala patriť aj SR, ako prijímateľov dodatočných zálohových platieb počas krízových rokov.

V marci 2009 došlo k dohode na novele smernice o Európskom globalizačnom fonde (European Globalisation Adjustment Fund - EGF), kde je alokovaných 500 miliónov eur na kalendárny rok. Podmienky pre čerpanie boli výrazne zjednodušené, okrem globalizácie bude možné čerpať prostriedky aj pri prepúšťaní spôsobenom finančnou a hospodárskou krízou. 
Na základe toho budú oprávnené už aj žiadosti, ktoré sa budú týkať počtu 500 prepúšťaných, oproti doterajšiemu limitu 1000 prepúšťaných pracovníkov. Predlžuje sa tiež lehota na poskytovanie personalizovaných služieb z 12 na 24 mesiacov. 
Medzi najdôležitejšie zmeny v tejto súvislosti patrí aj zvýšenie miery príspevku EÚ zo súčasných 50% na úroveň 65%. Zároveň sa prostredníctvom bilaterálnych rokovaní dosiahol posun v interpretácii definície prepúšťania, ktorá bude pokrývať aj tých prepúšťaných, čo odchádzajú zo zamestnania po dohode so zamestnávateľom na základe rôznych motivačných balíkov. 

Všetky uvedené zmeny budú mať za následok zvýšenú mieru čerpania zdrojov týchto fondov, vrátane Slovenska. Ústredie práce, sociálnych veci a rodiny SR sleduje situáciu na trhu práce a je pripravené pri splnení kritérií čerpať prostriedky z EGF. Nadviazaný je úzky kontakt         s príslušnými zástupcami EK, ktorí sú zodpovední za administráciu ESF, Kohézneho fondu      a EGF.

Kategóriu mobilizácie finančných zdrojov za účelom prekonania dôsledkov krízy v oblasti zamestnanosti možno v tejto chvíli uzavrieť zámerom zriadiť osobitný fond (Progress Microfinance Facility) v počiatočnej výške 100 miliónov eur určený na pomoc nezamestnaným, ktorí sa rozhodnú začať podnikať. Zriadenie fondu navrhla EK začiatkom júla 2009 a predpokladá sa, že vyčlenené prostriedky na základe spolupráce s medzinárodnými finančnými inštitúciami (napríklad EIB Group) umožnia financovanie mikropôžičiek v celkovej výške až pol miliardy eur. Prostriedky na vytvorenie tohto fondu by sa mali získať presunom z pôvodného programu Progress, vytvoreného rozhodnutím EP a Rady z októbra 2006, a to bez toho, aby sa narušili ciele pôvodného programu. Predpokladá sa, že táto úverová linka by mohla v priebehu nasledujúcich 8 rokov vygenerovať viac ako 45 000 mikropôžičiek s primeraným dopadom na zamestnanosť. Švédske predsedníctvo má zámer sfinalizovať potrebnú legislatívu (novela rozhodnutia  č. 1672/2006/ES) do konca roka 2009.  

Z nefinančných nástrojov EÚ na podporu zamestnanosti treba na prvom mieste uviesť Európsku stratégiu zamestnanosti, ktorá bola vytvorená ako jeden z troch pilierov Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť s cieľom výmeny informácií a diskusie medzi členskými krajinami a EK, tak aby bolo možné nájsť riešenia a najlepšie skúsenosti v oblasti tvorby nových pracovných miest. 

Pre úplnosť treba uviesť, že súčasťou  Plánu na oživenie európskeho hospodárstva je aj výzva, aby členské štáty EÚ za účelom zvýšenia dopytu po práci, teda zamestnanosti, v prípade nízkych príjmov zvážili zníženie príspevkov zamestnávateľov do sociálnych fondov, ako aj výzva, aby sa urýchlili práce na trvalom znížení  DPH v prípade služieb s vysokým podielom ľudskej práce. V tomto prípade sa však potrebnú dohodu členských štátov už podarilo dosiahnuť, a to počas zasadnutia Ecofin-u začiatkom marca 2009 v Prahe.

Pravidelné mesačné správy EK o vývoji zamestnanosti pomáhajú vzájomnej informovanosti a za rýdzo praktické opatrenie EÚ možno označiť zriadenie a fungovanie internetového portálu EURES, ktorý slúži na vyhľadávanie pracovných príležitostí a umožňuje nezamestnaným pokúsiť sa zamestnať v inej členskej krajine EÚ. Portál zároveň pomáha vyrovnať disparity na pracovných trhoch rôznych krajín.

Riešeniu dopadov globálnej hospodárskej a finančnej krízy na zamestnanosť je venovaná trvalá pozornosť aj na riadnych, nešpecializovaných Európskych radách. Na Európskej rade v júni 2009 bolo zlepšenie prístupu k zamestnanosti definované za jednu z prioritných oblastí pre budúce iniciatívy EÚ zamerané na elimináciu negatívnych dôsledkov krízy a v záveroch  Európskej rady z konca októbra 2009 sa okrem iného hovorí: „Keďže sa dá očakávať, že situácia v oblasti zamestnanosti sa v Európe bude zhoršovať, je potrebná pokračujúca politická zaangažovanosť na podpore pracovného trhu prostredníctvom aktívnych politík trhu práce.“ 

Hodnotenia existujúcich opatrení v oblasti trhu práce a sociálnych vecí (zamestnanosť, sociálna inklúzia, boj s chudobou atď.), ktoré pozitívne prispievajú v boji s hospodárskou krízou, sa v EÚ nedejú len na vrcholných fórach, ale primárne sa uskutočňujú na expertnej úrovni v rámci odborných výborov: Výboru pre zamestnanosť (EMCO – Employment Committee) a Výboru pre sociálnu ochranu (SPC – Social Protection Committee).

Každoročne koncom roka prebieha hodnotenie Národných reformných programov (NRP), ktoré sa uskutočňuje v rámci Lisabonského procesu 2000-2010. Implementačná správa k NPR za rok 2009 je priebežným vyhodnotením plnenia opatrení definovaných v Národnom programe reforiem SR na roky 2008-2010, ktorý je súčasťou plnenia úloh vytýčených v rámci Lisabonskej stratégie v zmysle spoločných usmernení v oblasti hospodárskej a finančnej politiky a politiky zamestnanosti. Vláda SR sa takýmto materiálom zaoberala na svojom zasadnutí dňa 14.10.2009.

- - - - -

Pri hodnotení postupov realizovaných vo vzťahu k dôsledkom globálnej finančnej a hospodárskej krízy na zamestnanosť v EÚ treba konštatovať, že úloha EÚ je v tejto otázke subsidiárna. Primárnu povinnosť a zodpovednosť za realizáciu efektívnej politiky trhu práce   a prijímanie príslušných opatrení má konkrétny členský štát. Z tohto hľadiska preto treba benevolentnejšie posudzovať, napriek značnej ľudskej i odbornej kapacite sekretariátov EK i ER, pomerne oneskorenú a nie celkom komplexnú reakciu z ich strany. 

Pretože súčasná kríza začala ako kríza finančná, vyvolaná obrovskými problémami s likviditou finančných inštitúcií, ktoré si v reakcii na to prestali navzájom likviditu požičiavať a rovnako prestali poskytovať pôžičky podnikateľom (osobitne malým a stredným), ktorí vytvárajú hlavnú bázu zamestnanosti, kriticky treba hodnotiť skutočnosť, že doposiaľ iba jediné opatrenie (vytvorenie osobitného fondu na poskytovanie mikropôžičiek) je smerované na prekonanie tohoto problému. Aj toto opatrenie je však stále iba v polohe návrhu, a teda nedošlo ešte k praktickej realizácii jeho cieľov. 

Rovnako treba uviesť, že opatrenia proti dopadom súčasnej krízy v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti sa musia oveľa výraznejšie orientovať na potrebné štrukturálne reformy, ktoré riešia dlhodobé výzvy globalizácie, demografie a klimatických zmien. Hodnotenie postupu EÚ v týchto oblastiach však nie je súčasťou predkladaného materiálu. 

Na druhej strane treba oceniť fakt, že pozornosť a prijímané opatrenia EÚ sa orientujú na neštandardné postupy využitia finančných zdrojov EÚ (ESF, EGF, kohézny fond), ktorých cieľom je efektívny príspevok k úsiliu vyvíjanému jednotlivými členskými štátmi. Ostáva totiž faktom, že i keď štruktúra a vzájomné prepojenie aktívnych, či pasívnych opatrení trhu práce sú veľmi dôležité, rozhodujúcim faktorom z pohľadu potrieb SR sú opatrenia prinášajúce konkrétne finančné zdroje umožňujúce ich realizáciu.

Aj s ohľadom na súčasné švédske predsedníctvo EÚ stojí za to spomenúť koncept tzv. flexiistoty. Z dôvodov rozdielnych ekonomík a štruktúry trhu práce EÚ27 sa EK rozhodla nevydať usmernenia pre napĺňanie politiky flexiistoty, ale išla cestou zásad, resp. spoločných princípov, ktoré by sa dali uplatniť vo všetkých ekonomikách EÚ 27. Spôsoby dosiahnutia flexiistoty v praxi zahŕňajú štyri základné komponenty - zmluvné podmienky (osobitne variabilita pracovných zmlúv), celoživotné vzdelávanie, aktívne politiky trhu práce, moderné systémy sociálnej ochrany. V podmienkach SR ide naďalej najmä o prekonávanie výrazného rozdielu medzi reálnymi potrebami trhu práce a formálnym vzdelávaním na školách              a o riešenie dlhodobej nezamestnanosti. Hlavnými nástrojmi preto zostávajú komplexná školská reforma, dobrá stratégia celoživotného vzdelávania, ako aj efektívne uplatňovanie nových nástrojov aktívnej politiky trhu práce v praxi.
Pri debate o tejto téme sa však často opomína skutočnosť, že tento koncept je založený na vysokej úrovni daňového zaťaženia (typického pre severské štáty). Iba v takomto prípade má štát možnosť akumulovať dostatočný objem prostriedkov, ktoré následne v rámci redistribúcie môžu splniť deklarovaný účel. Na druhej strane však opätovne upozorňuje na priamu súvislosť medzi opatreniami politiky trhu práce a daňovým systémom, konkrétne progresívnym zdaňovaním.

Určitým pokusom o prekonanie tohto problému sú aj aktuálne diskusie v EÚ o možnosti výraznejšieho využitia fondu sociálneho zabezpečenia pre účely financovania opatrení politiky trhu práce, ako ďalšie systémové opatrenia (SR využíva na dotáciu dôchodkového systému). Táto diskusia však nateraz nie je uzatvorená.

- - - - -

Opatrenia členských štátov

Hlavnú skupinu opatrení na podporu zamestnanosti väčšiny členských krajín predstavujú makroekonomické alebo sektorálne reformy, ktorými sa stimuluje dopyt po pracovnej sile v osobitne postihnutých oblastiach ekonomiky. Aplikované boli opatrenia napr. na posilnenie spotreby domácností, investície do infraštruktúry, rozvoja bývania alebo využívania alternatívnych zdrojov energie, prioritou bola podpora malého a stredného podnikania, priame dotácie alebo umožňovanie prístupu ku pôžičkám v odvetviach, ktoré boli osobitne postihnuté krízou (výroba automobilov). Cieľom všetkých týchto opatrení bolo stimulovanie agregovaného dopytu a zamestnanosti. 
Je samozrejmé, že ich zavedenie bolo podmienené predchádzajúcim stavom verejných financií, resp. existenciou rozpočtových rezerv, prípadne uplatnením osobitných schém prefinancovania súvisiacich nákladov. Podpora agregovaného dopytu zabránila tomu, aby prepad zamestnanosti bol oveľa výraznejší, než v skutočnosti je. 

Súčasťou systémových opatrení v oblasti podpory zamestnanosti sú fiškálne stimuly a automatické stabilizátory. K automatickým stabilizátorom v oblasti podpory zamestnanosti patria okrem stimulačných balíčkov predovšetkým systémy sociálnej ochrany, ako napr. poistenie v nezamestnanosti a poskytovanie podpôr v nezamestnanosti, iné formy sociálneho poistenia a sociálnej pomoci, ale tiež progresívne zdaňovanie. 

Väčšina členských krajín sa rozhodla podporiť príjem nízkopríjmových skupín obyvateľstva cez daňové opatrenia. Rakúsko (AT) zaviedlo nové daňové úľavy/dávky podmienené výkonom práce (in-work benefits), zatiaľ čo Belgicko (BE) zvýšilo štedrosť už existujúcich dávok spojených s výkonom práce. Iné krajiny zasa redukovali sadzby daní alebo upravili daňové pásma tak, aby sa dosiahla redukcia daňového zaťaženia                                                                                                                                           u nízkopríjmových skupín (hoci z takejto úpravy benefitujú aj daňovníci zaradení do vyššej skupiny). 

                                                                  - - - - -

Z hľadiska objemu zrejme najrozsiahlejší je prvý balík konjunkturálnych opatrení na stlmenie recesie hospodárstva Nemecka (DE), vrátane udržania pracovných miest. Tento balík opatrení mal za cieľ taktiež mobilizovať súkromné a verejné investície v celkovom objeme 50 mld. EUR a udržať cca 1 milión  pracovných miest. 
Podobne vláda Švédskeho kráľovstva (SE) rozhodla o zvýšení investícií do infraštruktúry vo výške 1 mld. SEK s dopadom na vytvorenie nových pracovných miest. Súčasťou týchto opatrení je i podpora sektora stavebníctva a vytvorenie nových pracovných príležitostí prostredníctvom čiastkového odrátania nákladov na prácu pri opravách, zatepľovaní, rekonštrukciách rodinných a obytných domov. Na podporu miestnych samospráv (zamestnávajú 25% zamestnancov v pracovnom procese) a zabezpečenie zachovania úrovne sociálnych, zdravotných služieb a vzdelávania vláda SE v tomto roku poskytne dočasný grant vo výške 7 mld. SEK.
Výnimkou potvrdzujúcou pravidlo v oblasti fiškálnych stimulov sú BE a Fínsko (FI), ktoré sa ako jediné rozhodli pristúpiť k výraznému zvýšeniu platov zamestnancov. Pre BE to znamená rozpočtové výdavky v roku 2010 cca 1 miliardu €, t.j. takmer polovicu hodnoty všetkých opatrení belgickej vlády. Zvýšenie nie je celoplošné, ale bude sa líšiť podľa sektorov a ich ekonomickej situácie. Súčasťou dohodnutých opatrení je aj zníženie zaťaženia zamestnávateľov príplatkami za prácu v noci a nadčasy. Zvýšenie odmien zamestnancov môže mať aj formu zvýšenia hodnoty stravovacích kupónov, príspevkov na dopravu a pod.
V Írsku (IR) sa realizuje program podpory zamestnania pre exportne zamerané podniky. MSP, ktoré majú 10 a viac zamestnancov, dostávajú počas 26 týždňov príspevok 200 € týždenne na zamestnanca. Po tejto dobe príspevok klesá o 50 € v 13 týždňových intervaloch. Maximálny celkový príspevok pre 1 podnik je 500.000€. Celková vyčlenená suma 250 mil. €.
Francúzsko (FR) – Pre francúzske pomery mimoriadne dôležitým je zníženie DPH v reštauračných zariadeniach z 19,6 % na 5,5 %. Toto opatrenie má priniesť zníženie cien v reštauračných zariadeniach o 11,8 % a vytvorenie 40.000 pracovných miest počas nasledujúcich 2 rokov, z toho 20.000 miest pre učňov s perspektívou trvalého zamestnania. Francúzska vláda na súvisiace náklady vynaloží v priebehu troch rokov 1 mld. EUR.

- - - - -

Osobitná pozornosť bola venovaná aj opatreniam v oblasti politiky trhu práce a sociálnej starostlivosti. Všetky krajiny zaviedli jedno alebo viacero opatrení ako reakciu na požiadavku trhu práce, a to prostredníctvom rozšírenia ponuky práce alebo programami v oblasti verejného sektora vytvárajúcimi nové pracovné miesta, znížením sociálnych odvodov zamestnávateľa, zavedením alebo rozšírením schém krátkodobého zamestnávania alebo ich spoločnou kombináciou. V rámci vytvárania priaznivých predpokladov opätovného zamestnania sa prepustených pracovníkov bola značná pozornosť sústredená na rozšírenie kapacity verejných služieb zamestnanosti, pomoc pri vyhľadávaní práce alebo tréningové programy. Pomerne málo krajín formálne upravilo aktivačné alebo vzájomné obligačné požiadavky ako odpoveď na zhoršené podmienky na trhu práce a tam, kde k takejto úprave pristúpili, požiadavky boli sprísnené. Zhruba polovica členských krajín sa rozhodla zvýšiť príjem prepustených navýšením podpory v nezamestnanosti alebo rozšírením jej poskytovania aj na tie skupiny, ktorým predtým neboli tieto poskytované. Značný počet krajín rovnako poskytuje novú alebo rozšírenú podporu pre prepustených prostredníctvom sociálnej pomoci, podpory zameranej na zmenu kvalifikácie, dávkami na náklady bývania alebo zdravotné poistenie. Hoci väčšina opatrení sa týka tých, ktorí boli prepustení v dôsledku krízy, pomerne početná skupina krajín nasmerovala zdroje aj na výcvik zamestnaných a učňov na zvýšenie ich šancí na trhu práce.

Aktívne opatrenia na trhu práce na podporu a udržanie pracovných miest:
•	Dotácie pracovných miest, programy pre nábor pracovníkov a pre tvorbu pracovných miest vo verejnom sektore sú v niektorých krajinách primárne zamerané na zraniteľné skupiny osôb - starší i mladí ľudia v BE, FR, dlhodobo nezamestnaní v SK, SE a Veľkej Británii (UK). Grécko (GR) a Luxembursko (LU) rozšírili existujúce verejné programy subvencovania miezd o súkromný sektor, zatiaľ čo Španielsko (ES) ohlásilo vytvorenie dodatočných miest vo verejnom sektore (napr. v samosprávach, obciach). 
•	Častou je redukcia vedľajších (non-wage) nákladov práce u novoprijatých i doterajších zamestnancov, pričom vo všeobecnosti sú tieto opatrenia dočasného charakteru (na 1-2 roky). BE a Česká republika (ČR) zamerali toto opatrenie na nízkopríjmových zamestnancov, Portugalsko (PT) na malé firmy a starších ľudí a Poľsko (PL) na staršie osoby. Vo všeobecnosti vlády aplikujú dané opatrenie z dôvodu zvýšenia zamestnanosti znevýhodnených skupín obyvateľstva – učni vo FR, starší ľudia v PL,  mladí v AT a dlhodobo nezamestnaní v PT, nezamestnaní rodičia v ES. V ES a PT dostanú zamestnávatelia uvedený druh podpory iba v prípade zamestnania nového pracovníka na trvalý a plný úväzok. 
•	Schémy založené na skrátenom pracovnom čase alebo schémy čiastočného poberania dávok v nezamestnanosti umožňujú firmám a zamestnancom znížiť počet pracovných hodín a zároveň finančne podporiť mzdy buď z poistenia v nezamestnanosti alebo cez priame dotácie zamestnávateľom. Krajiny, v ktorých už takéto schémy existovali, buď zväčšili okruh ľudí a firiem, ktorí ich mohli využívať (napr. BE, FR, DE, Taliansko (IT)), predĺžili lehotu poberania podpory (napr. Rakúsko (AT), FR, DE), zvýšili mieru náhrady pre pracujúcich so zníženým počtom pracovných hodín (napr. BE, FR) alebo podporili vzdelávanie a školenia pre tento okruh zamestnancov (napr. AT, FR, DE, IT). Maďarsko (HU), ČR, PL vytvorili nové schémy, ktoré kombinujú skrátený pracovný čas so školeniami. Holandsko (NL) zaviedlo úplne nový druh schémy čiastočnej dávky        v nezamestnanosti, pričom zamestnávateľ musí refundovať 50% dávky zamestnanca, ak tento príde o zamestnanie do troch mesiacov nasledujúcich po zavedení skráteného pracovného času. 
•	Opatrenia na urýchlenie opätovného zamestnania sa                                     a zvýšenie predpokladov dlhodobého zamestnania, zmena tzv. aktivačných požiadaviek na nezamestnaného – V tejto skupine krajín sa zvýšila dotácia aktívnych opatrení trhu práce, hoci krajiny s tradične nízkou dotáciou tejto oblasti sa snažili vyčleniť pre tento účel menej voľných zdrojov ako pre iné oblasti politiky trhu práce (napr. ČR, HU). Temer všetky krajiny rozšírili pomoc a poradenstvo pri hľadaní práce, poskytované prednostne verejnoprávnymi inštitúciami. V niektorých prípadoch však krajiny pristúpili k  opatreniam pripraveným na mieru a napr. pomocné programy sa zabezpečujú v priestoroch bývalého pracoviska (napr. AT, BE, FR, UK). Viaceré krajiny posilnili potenciál verejnoprávnych inštitúcií, v IT a PL umožnili väčšiu úlohu súkromných sprostredkovateľských agentúr. Krajiny rovnako zvýšili intenzitu pomoci tým, ktorí aktívne hľadajú zamestnanie, osobitne poskytovaním osobnej asistencie a pod. (napr. AT, ČR, DK, Fínsko (FI), IR a UK). Viacero krajín posilnilo požiadavky o zintenzívnenie kontaktov s pracovníkmi úradov práce za účelom vypracovania individuálnych aktivačných plánov (napr. DE, FI), vyžadovanie väčšej aktivity pri hľadaní práce (ČR, PR) alebo rozšírenie rozsahu sankcií (IT, PL). 
•	Vzdelávacie a školiace programy pre nezamestnaných – Došlo k rozšíreniu ponuky vzdelávacích a školiacich programov pre poberateľov podpory v nezamestnanosti a ostatných nezamestnaných, niektoré z nich sa sústreďujú na rôzne zraniteľné skupiny (napr. na mladých ľudí v UK, nízkokvalifikovaní a mladí vo FI a v IR). Menej krajín rozšírilo programy rozširovania pracovných zručností a tam, kde boli zavedené sa orientujú prednostne na znevýhodnené skupiny, osobitne mladých. Iba málo z dodatočných programov je zameraných na podporu úsilia dočasne nezamestnaných o zahájenie vlastného podnikania a to prostredníctvom priamych platieb (FI, ES, UK), nízkoúročených pôžičiek (PT), dobrovoľnú pomoc pri vzdelávaní, starostlivosti o deti alebo pokrývaní cestovných výdavkov (BE, UK). FR zaviedlo príplatky pre zamestnávateľov, ktorí vytvoria alebo udržia učňovské miesta. 

Pasívne opatrenia na trhu práce na podporu príjmov nezamestnaných a nízkokvalifikovaných zamestnancov:
•	Zmeny v systémoch poskytovania dávok v nezamestnanosti - Vo všeobecnosti ide o zmeny v podmienkach poskytovania dávok (oprávnenosť), v dĺžke ich poskytovania, ako aj vo výške vyplácaných podpôr. FI, FR a SE uľahčili prístup k dávkam osobám zamestnaným na dočasné, resp. iné neobvyklé (irregular) pracovné kontrakty. PT predĺžilo maximálnu lehotu poberania dávok a niekoľko krajín zvýšilo mieru návratnosti pre príjemcov dávok (napr. BE, FI, GR). V ČR a PL bolo zvýšenie miery návratnosti kompenzované skrátením doby poberania dávok.
•	Sociálna výpomoc – Podobne ako v prípade podpory v nezamestnanosti, nezamestnaní sa môžu kvalifikovať na sociálnu výpomoc a iné druhy pomoci.  BE a PL zvýšili úroveň sociálnych dávok pre ľudí, ktorí prišli o prácu, zatiaľ čo FR poskytuje jednorazovú sociálnu dávku. Medzi iné formy podpory ľudí bez práce je možné zaradiť napr. pomoc pri splácaní hypoték v HU a UK. 

                                                             	 - - - - -

AT – Opatrenie na rozšírenie práce na skrátený úväzok sa bude uplatňovať po dobu 24 mesiacov. Pri skrátenom úväzku naviac dochádza k presunu platieb sociálneho poistenia na zamestnávateľa od 7. mesiaca. Zaujímavým je i „Akcia pre budúcnosť mládeže“, ktorá má dve fázy. Prvou je  zabezpečenie dostatku učňovských miest pre mladých (15 – 18 ročných) ľudí, druhou je zabezpečenie garancie vzdelania a pracovného miesta pre mladých ľudí vo veku 19 – 24 rokov. Na mládež je zameraný aj „Balíček pre mládež II“, ktorého cieľom je podporiť živnostníkov, aby zamestnali svojho prvého pracovníka vo veku 18 – 30 rokov. Zatiaľ sa takto vytvorilo 3000 nových pracovných miest. 
Bulharsko - Jedným zo základných rozhodnutí vlády bolo, že nedôjde k zmene výšky minimálnej pracovnej mzdy a aj v roku 2010 zostane na úrovni 240 BGN (123 EUR). S cieľom zlepšenia podnikateľského prostredia boli prijaté opatrenia na zníženie základného kapitálu povinného pre registráciu s.r.o. z 5000 BGN na 2 BGN (1 EUR). Zachovanie existujúcich a otvorenie nových pracovných miest sleduje aj zníženie poistných odvodov o 2% v r.2010. Prijatá bola úprava výšky v rozpočtovej oblasti v závislosti od možností rozpočtu, ekonomického rastu a inflácie. 
Cyprus - Vláda sa chce podieľať 30 % na tvorbe platových podmienok pre tých zamestnancov, ktorí boli bez práce ostatné 4 mesiace. Toto stimulačné opatrenie bude v praxi prebiehať 6 mesiacov, maximálne môže dosiahnuť výšku 3000 EUR ročne, pričom sa firma musí zaviazať, že zamestná príslušného zamestnanca najmenej po dobu 8 mesiacov. Celý projekt bude stáť vládu cca 4,5 mil. EUR.
Cyperská obchodná komora (KEVE) a Federácia zamestnávateľských zväzov (OEB) požadujú od vlády , aby súhlasila s predĺžením oficiálnej turistickej sezóny do konca novembra 2009. Aj toto opatrenie by v podmienkach Cyperskej republiky pomohlo mnohým ľuďom udržať si prácu. 
ČR - Vláda ČR schválila ustanovenie Programu podpory návratu cudzincov, nelegálne sa nachádzajúcich na území ČR a MPSV ČR zaviedlo systém regulácie obsadzovania pracovných miest zahraničnými pracovníkmi. Novela insolvenčného zákona posilnila súčasné špecifické účinky úpadkového práva tak, aby bolo zachovaných čo najviac funkčných subjektov (dlžníkov) na trhu pri súčasnej dôslednej ochrane práv dlžníkových zamestnancov. Došlo k vyrovnaniu postavenia zamestnancov dlžníka s ostatnými veriteľmi. 
DE - Zníženie odvodového zaťaženia pre zamestnávateľov - vyplácanie podpory pri skrátenom pracovnom režime bolo predĺžené z 12 na 18 mesiacov. Podpora sa prepláca zamestnávateľom, ktorí počas ekonomických problémov udržia stav zamestnancov. Podporou podnikateľského sektora je aj opatrenie, na základe ktorého polovicu príspevkov na sociálne poistenie, ktoré znáša v preklenovacom období za takýchto zamestnancov zatiaľ v plnej výške zamestnávateľ, bude v r. 2009-2010 uhrádzať štát. V prípade kvalifikačných kurzov počas preklenovacieho obdobia môže zamestnávateľ požiadať o plnú úhradu sociálneho poistenia. Rovnako tak príspevky na zákonné zdravotné poistenie, opakované zvýšenie odpočítateľnosti odvodov do zdravotnej poisťovne. Zaujímavým je aj opatrenie na podporu malého podnikania rozšírením možnosti odpočítateľnosti za remeselné služby pri prácach na údržbu a modernizáciu, ako aj zdvojnásobenie daňového bonusu na 20% z nového stropu 6000 euro.
DK - Náhrady pri zamestnaní absolventov škôl - štát poskytne zamestnávateľovi štátny príspevok 268 eur po dobu 3 mesiacov, pokiaľ tento zamestná absolventa školy, alebo praktikanta na skúšobnú dobu a jednorázový bonus 1.342 eur, ak ho po skončení skúšobnej doby zamestná natrvalo. Dlhodobo je využívaný aj systém „deľby pracovného času“ (1 týždeň v práci, 2 týždeň doma, resp. 3 dni v práci a 2 dni doma), ktorý financujú odbory v prípade, že zamestnávateľ nemá prácu pre pracovníkov Maximálna kumulovaná ročná doba poberania príspevku (pracovník nepracuje)  je 13 týždňov s možnosťou predĺženia o ďalších 13 týždňov. 
Estónsko - Projekt Estónskeho úradu práce pod názvom: „Osobná rekvalifikačná karta“ umožní evidovaným nezamestnaným zvýšiť si kvalifikáciu vo svojom odbore. V súčasnosti vláda EE  uvažuje o predĺžení doby vyplácania podpory z nezamestnanosti pre všetky skupiny evidovaných nezamestnaných o tri mesiace. Teraz  max. 9 mesiacov, od budúceho roku (po schválení) max. 12 mesiacov.
FR - Asistencia pri zriaďovaní živnosti resp. vlastnej firmy je dotovaná sumou 100 mil. eur, čo by malo prispieť ku vzniku 20.000 nových firiem. Týždenne služby systému využíva 400 nezamestnaných.
Poukážky pre financovanie osobných služieb - financovanie univerzálnych služieb vo výške 200 EUR boli poskytnuté 1,5 miliónu domácností v núdzi, ktoré si týmto spôsobom môžu zabezpečiť niekoľko hodín osobných služieb pre zlepšenie každodenného života. Toto podporné opatrenie by malo vytvoriť 40.000 pracovných príležitostí v oblasti osobných služieb v priebehu druhého polroka 2009. 
GR – Poskytnutie pre registrovaných nezamestnaných (a ďalšie sociálne slabšie kategórie občanov, napr. dôchodcov) tzv. mimoriadneho príspevku sociálnej solidarity, príspevku na kúrenie (100-200 eur podľa bydliska v príslušnej klimatickej oblasti) a príspevku na splácanie hypotekárnych úverov (500 eur). Vláda sa rozhodla podporiť zamestnanosť v dôležitom sektore cestovného ruchu prostredníctvom dotácií úradom práce vo výške 50 mil. eur. Tieto sa vzťahujú na cca 50.000 sezónnych zamestnancov v hotelierstve. 
HU – Očakáva sa, že vlastné zdroje v objeme 17,2 mld. forintov (cca 63,7 mil. EUR) prispejú              k podpore zachovania takmer 65-70 tisíc pracovných miest. Z európskych zdrojov sa prioritne financovala implementácia programu na zavedenie štvordňového pracovného týždňa. Okrem uvedeného sa počíta s tým, že v rámci verejno-prospešných práv bude zamestnaných cca 80 tisíc osôb. 
Lotyšsko - Počnúc 1. septembrom 2009 vo všetkých pobočkách Lotyšského úradu práce (LÚP) môžu požiadať tí, koho môžu prepustiť, alebo sú zamestnaní na skrátený pracovný úväzok, o vydanie „kupónu na rekvalifikáciu“. Taktiež môžu samosprávy zamestnávať nezamestnaných a vyplácať im mesačné štipendium (plat) v sume 100 latov (cca. 140,-Eur) spolufinancované z Európskeho sociálneho fondu (ESF). Pol roka bude každý zo záujemcov pracovať na plný úväzok, plniac nízko kvalifikovanú, ale spoločensky prospešnú prácu (VPP). Malta - Malta sa v priebehu  roku 2009 zaradila medzi krajiny eurozóny s najvyšším podielom finančných stimulov (1,6 % HDP) prijatých v rámci Národného plánu obnovy. V oblasti podpory zamestnanosti hlavnými opatreniami bolo zníženie daňového zaťaženia zamestnancov s nízkymi príjmami a opatrenia určené na rast podielu žien na pracovnom trhu. V štruktúre Ministerstva Financií Malty bol vytvorený špecializovaný útvar, ktorý riadi priamo minister financií a ktorý má za úlohu pripravovať individuálne projekty a riešenia pre tie výrobné podniky, ktorá sa kvôli kríze ocitli vo finančných problémoch. 
PT - Mimoriadna úverová linka pre nezamestnaných na splátky hypoték, ktorá umožní na obdobie 24 mesiacov 50% redukciu mesačnej úverovej splátky hypotéky na vlastné trvalé bývanie. Podnikanie nezamestnaných - poskytnutie pôžičky až do výšky 100 tis. eur pre nezamestnaných, ktorí chcú založiť vlastnú živnosť. Splatnosť pôžičky je 7 rokov s jednoročným odkladom zahájenia splácania.
SE - Na implementáciu opatrení k adaptácii pracovných miest vláda SE v roku 2009 vyčlenila 300 mil. SEK pre verejnú službu. Na personálne vedenie a poradenstvo v oblasti posilnenia ľudských zdrojov, hlavne mladých ľudí a participantov rozvojovej garančnej schémy vláda SE vyčlenila 1,1 mld. SEK. Na opatrenia v oblasti ďalšieho vzdelávania dospelých, školení a iniciatív týkajúcich sa rekvalifikácie nezamestnaných osôb bola alokovaná čiastka 500 mil. SEK.
Rumunsko - Dňa 2.9.2009 bol vládou predložený na prerokovanie do parlamentu návrh zákona o jednotnom odmeňovaní v štátnej a verejnej službe. Cieľom zákona je znížiť, počnúc rokom 2015, podiel nákladov na platy štátnych a verejných zamestnancov na celkových výdajoch štátneho rozpočtu zo súčasných 9,4% na 6%. Návrh uvažuje v roku 2010 so zmrazením výšky minimálnej mzdy a platov štátnych a verejných zamestnancov a iba s ich postupným miernym nárastom v nasledujúcich rokoch. Spomedzi opatrení sociálneho charakteru to sú - kompenzovanie cien liekov do výšky 90%  zo zoznamu referenčnej ceny, úhrada odvodov voči štátnemu rozpočtu a sociálnej poisťovni za zamestnancov v období tzv. technickej nezamestnanosti (maximum 3 mesiace), poskytnutie štipendií pre študentov z vidieckych oblastí (cca pre 155 tisíc žiakov), predĺženie podpory v nezamestnanosti o 3 mesiace v roku 2009.
Slovinsko - Parlament schválil zákon o poskytovaní podpory pracovníkom, ktorí sú na nútenej dovolenke z dôvodu nedostatku objednávok. Kompenzácie pokryjú 85% mzdy pracovníkov z čoho 50% pokryje štát a 35% zamestnávateľ. Nárok na podporu budú mať zamestnanci na nútenej dovolenke maximálne po dobu 6 mesiacov za 12 mesačné obdobie. Parlament 17. 7. 2009 schválil návrh vládneho programu, podľa ktorého sa budú poskytovať záruky na pôžičky na individuálnu bytovú výstavbu pre tých, ktorí prišli o prácu po 1. 10. 2008, ktorí majú pracovné zmluvy len na dobu určitú a pre mladé rodiny.  Pre vládu je ďalším dôležitým prvkom dohody zmrazenie výkonnostných odmien na dobu 2 rokov, čo znamená pre štát úsporu 80 mil. EUR.  

- - - - - 

Odporúčania

Ostatná (mimoriadna) Európska rada venovaná otázkam zamestnanosti, ktorá sa uskutočnila začiatkom mája 2009 v Prahe, priniesla kľúčové posolstvá pre oblasť politík zamestnanosti na EÚ i národnej úrovni. Okrem iného prijala tieto odporúčania:
•	Lepšia koordinácia medzi hospodárskou politikou, politikou zamestnanosti a sociálnou politikou, rešpektovanie pravidiel jednotného trhu a odmietnutie protekcionizmu, vrátane systematického sledovania vyhodnocovania efektivity prijatých krokov.
•	Zohľadnenie budúceho oživenia ekonomiky a príprava pracovných trhov na ich budúce potreby.
•	Zlepšovanie prostredia pre podnikanie a investície ako cesty na vytváranie nových pracovných miest. Nástrojom na to je predovšetkým znižovanie nemzdových nákladov práce, obmedzenie administratívnej náročnosti podnikania, znižovanie zbytočnej regulácie a zvyšovanie pružnosti trhu práce.
•	Udržanie jestvujúcich pracovných miest, napríklad prostredníctvom dočasnej úpravy pracovnej doby spojenej so vzdelávaním zamestnancov.
•	Pomoc znevýhodneným skupinám na trhu práce, investície do zvyšovania kvalifikácie a prispôsobovanie kvalifikácie potrebám trhu práce, zameranie na aktívne politiky zamestnanosti, rekvalifikácia, prepojenie vzdelávania a pracovnej praxe, prípadne posilňovanie efektivity verejných služieb zamestnanosti.
•	Odstraňovanie prekážok pracovnej mobility pri prechode medzi profesiami i medzi členskými štátmi.

V oznámení Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“, KOM(2009)114 z 4. 3. 2009 Komisia konštatovala, že členské štáty by pri navrhovaní ďalších vhodných a účinných opatrení mali zohľadniť nasledujúce odporúčania:
•	Udržanie ľudí v zamestnaní, najmä poskytovaním finančnej podpory na prechodnú flexibilnú organizáciu pracovného času. Takéto opatrenie musí byť kombinované                    s opatreniami na podporu zamestnanosti a usmerňovaním ľudí pri hľadaní nových pracovných miest a umožnení, aby pracovníci využili nové príležitosti, ktoré sa objavia, keď nastane zlepšenie. Tieto opatrenia musia byť koordinované tak, aby sa zabránilo negatívnym účinkom šíriacim sa aj na iné členské štáty.
•	Posilnenie aktivácie a poskytovanie vhodnej podpory príjmov pre osoby najviac postihnuté hospodárskym poklesom, s plným využitím dávok sociálnej ochrany a v súlade      s prístupom flexiistoty. V krajinách, kde je poistenie v nezamestnanosti prísne časovo obmedzené, by sa malo zvážiť dočasné rozšírenie jeho poskytovania a/alebo posilnenie ustanovení týkajúcich sa minimálnych príjmov. V súlade so stratégiou aktívneho začleňovania by mali byť zachované stimuly návratu do práce a podporované zraniteľné skupiny obyvateľstva.
•	Investovanie do rekvalifikácie a zvyšovania zručností, najmä pre pracovníkov          s krátkodobými zmluvami a v odvetviach, ktoré sú v poklese. Uprednostňované by mali byť školenia zamerané na budúce potreby trhu práce, ako sú tzv. „zelené pracovné miesta“. Malo by sa preto podporovať predvídanie budúcich potrieb zručností. Služby zamestnanosti by mali byť posilnené, aby boli schopné lepšie zvládnuť zvyšujúcu sa nezamestnanosť.
•	Zmiernenie priameho dosahu finančnej krízy na jednotlivcov prostredníctvom špecifických opatrení proti nadmernej zadĺženosti a na udržanie prístupu k finančným službám. V krajinách s väčšími vopred financovanými schémami v dôchodkových systémoch bude mať obnova dôchodkových fondov zásadný význam pre ochranu terajších a budúcich príjmov dôchodcov.
•	Zabezpečenie voľného pohybu pracovníkov v rámci jednotného trhu bude zdrojom nových príležitostí. Môže pomôcť riešiť pretrvávanie nesúladu medzi ponukou zručností        a potrebami trhu práce, dokonca aj v čase hospodárskeho poklesu. V tejto súvislosti slúži smernica o vysielaní pracovníkov na uľahčenie voľného pohybu pracovníkov v rámci cezhraničného poskytovania služieb, pričom účinne chráni proti sociálnemu dumpingu.  
•	Zváženie podporných opatrení, ako napríklad zníženie nemzdových nákladov pre nízkokvalifikovaných pracovníkov. Vývoj miezd a fiškálne opatrenia by mali brať do úvahy konkurenčnú pozíciu a rast produktivity príslušného členského štátu.
•	Poskytovanie dostatočnej podpory na riešenie nezamestnanosti mládeže a predčasného ukončenia školskej dochádzky. Výpadky vo vzdelávaní alebo zamestnaní         v priebehu mladosti môžu mať trvalé následky. Členské štáty by sa mali pripraviť na vzrast dopytu po vzdelávaní a odbornej príprave a posilniť ho, keďže študenti v súčasnosti pokračujú v štúdiu a nezamestnaní pracovníci sa snažia rekvalifikovať. V tomto ohľade je už možné predvídať budúci rast trhu práce v oblastiach ako sú tzv. „zelené pracovné miesta“.

Vychádzajúc z vyššie uvedeného možno navrhnúť zvážiť pre využitie v podmienkach SR  aj nasledujúce: 

stimulovanie agregovaného dopytu a zamestnanosti
 
•	pri rokovaniach o úprave pravidiel čerpania európskeho sociálneho fondu presadiť SR do skupiny krajín s osobitným čerpaním

•	aktívne participovať na prácach súvisiacich so zriadením osobitného mikropôžičkového fondu (Progress Microfinance Facility) a súčasne pripraviť mechanizmus jeho využitia v podmienkach SR

•	prehodnotiť súčasnú úpravu konkurzného konania s cieľom zachovania funkčných subjektov (dlžníkov) na trhu pri súčasnej dôslednej ochrane práv dlžníkových zamestnancov 

•	s ohľadom na pokračujúci nárast počtu firemných úpadkov posúdiť možnosť vytvorenia špecializovaného útvaru (napr. pri ministerstve financií), ktorého úlohou by bolo pripravovať individuálne projekty a riešenia pre tie výrobné podniky, ktorá sa kvôli kríze ocitli vo finančných problémoch 

•	posúdiť vhodnosť posilnenia podpory exportu realizáciou špeciálneho programu podpory zamestnania pre exportne zamerané podniky s viac ako 10 zamestnancami

•	na podporu malého podnikania pripraviť rozšírenie možnosti odpočítateľnosti za remeselné služby pri prácach na údržbu a modernizáciu

- - - - -