Vyhodnotenie účinnosti ochranných opatrení podľa zákona NR SR č. 59/1997 Z.z. o ochrane pred dumpingom pri dovoze tovaru, zákona č. 226/1997 Z.z.  o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a zákona č. 214/1997 Z.z. o ochranných opatreniach pri dovoze z hľadiska zahraničného obchodu

1. Zákon č. 59/1997 Z.z. o ochrane pred dumpingom pri dovoze tovaru

	Z nástrojov na ochranu domácich výrobných odvetví uplatňovaných  pri dovoze jednotlivých  komodít sa v SR využíva Zákon č. 59/1997 Z.z. o ochrane pred dumpingom, ktorého výkon zabezpečuje Ministerstvo financií SR. Zákon je v súlade s Dohodou WTO o uplatňovaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994. Od začiatku platnosti zákona č. 59/1997 z.z. ku koncu roka 2001 bolo evidovaných 7 podnetov, avšak ani u jedného nebolo začaté konanie podľa citovaného zákona. Prehľad podaných podnetov je uvedený v tabuľke č. 1.

2. Zákon č. 226/1997 Z.z. o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach

V roku 1997 bol prijatý aj Zákon č. 226/1997 Z.z. o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, ktorý vychádza z Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Zákon umožňuje prijatie ochranného opatrenia v tom prípade, ak sa preukáže poškodenie domáceho výrobného odvetvia tým, že sa dováža subvencovaný obdobný alebo priamo konkurenčný výrobok.  Ochranným prostriedkom je vyrovnávacie clo na dovoz takéhoto výrobku.  Do dnešného dňa nebol na Ministerstvo hospodárstva SR podaný ani jeden podnet podľa tohto zákona.

3. Zákon č. 214/1997 Z.z. o ochranných opatreniach pri dovoze

Pri uplatňovaní netarifných opatrení Slovenská republika využívala najmä možnosti v rámci Dohody  WTO o ochranných opatreniach, ktorej výkon  je v národnej legislatíve  upravený zákonom  č. 214/1997 Z.z. o ochranných opatreniach pri dovoze. Jeho výkon zabezpečuje Ministerstvo hospodárstva SR, kde bolo doteraz  riešených  39 podnetov. V súlade s týmto zákonom boli prijaté viaceré ochranné opatrenia. 

Podľa tohto zákona bolo v roku 1999 uplatňované dočasné ochranné opatrenie pri dovoze bravčového mäsa vo forme zavedenia zvýšeného dovozného cla vo výške 43,7 % k aplikovanému clu na dovoz zo všetkých krajín okrem Českej republiky. Ochranné opatrenie bolo zavedené na podnet domácich chovateľov ošípaných za účelom riešenia kritickej situácie na domácom trhu s bravčovým mäsom spôsobenej nadmerným dovozom bravčového mäsa predovšetkým z Českej republiky a Európskej únie. Na dovoz bravčového mäsa z Českej republiky sa v tomto období uplatňovala množstevná kvóta. Tieto ochranné opatrenia boli dostatočne účinné a stabilizovali domáci trh s bravčovým mäsom, preto boli koncom roku 1999 zrušené. 

V roku 2001 sa podľa tohto zákona zaviedlo ochranné opatrenie pri dovoze cukru zo všetkých krajín vo forme množstevnej kvóty 3900 ton pre všetky krajiny okrem ČR, ktorá bola rozdelená medzi Poľsko (3500 t) a ostatné krajiny (400 t). Dovoz z ČR bol limitovaný množstevnou kvótou vo výške 3500 ton na základe  Zmluvy medzi SR a ČR o vytvorení colnej únie. Vzhľadom na skutočnosť, že v období od januára do mája 2001 sa dovoz cukru realizoval prakticky bez obmedzení, je ešte predčasné hodnotiť  účinnosť ochranného opatrenia, ktoré je v platnosti od mája 2001 a ktoré sa bude uplatňovať až do konca roku 2004. V zmysle zákona č. 214/1997 Z.z. bude toto ochranné opatrenie prehodnotené vo februári 2003. Prehľad zahájených šetrení a ochranných opatrení prijatých podľa zákona č. 214/1997 Z.z. v rokoch 1997-2001 je uvedený v tabuľke č. 2. 

4. Ochranné opatrenia prijaté v zmysle preferenčných dohôd 

SR okrem dohôd s WTO využívala aj príslušné články dohôd o voľnom obchode. V súlade s dohodou CEFTA  Slovenská republika uplatňovala v roku 1998 ochranné opatrenie vo forme zvýšeného cla pri dovoze pšenice z Maďarska. Toto ochranné opatrenie bolo dostatočne účinné a umožnilo stabilizovať situáciu na tuzemskom trhu s obilím. 

V roku 1999 a 2000 to bolo ochranné opatrenie pri dovoze cukru z Poľska vo forme zrušenia preferenčného cla a zavedenia zmluvného cla, ktoré bolo v období január - apríl  2000 nahradené množstevnou kvótou na dovoz cukru z Poľska. Táto bola na základe vzájomných konzultácií zrušená a nahradená ochranným opatrením vo forme zrušenia preferenčného cla a zavedenia zmluvného cla na dovoz cukru z Poľska. Toto ochranné opatrenie sa uplatňovalo do konca roku 2000, avšak nebolo účinné, nakoľko ho dovozcovia  obchádzali deklarovaním nižšej hodnoty dovážaného cukru (cca 3,50 Sk/kg). Z uvedeného dôvodu bolo v roku 2001 nahradené vyššie uvedeným ochranným opatrením vo forme množstevnej kvóty na dovoz zo všetkých krajín  podľa zákona č. 214/1997 Z.z. V súčasnosti SR neuplatňuje nijaké ochranné opatrenia pri dovoze podľa CEFTA. Prehľad ochranných opatrení prijatých podľa CEFTA je uvedený v tabuľke č. 3.

	Pri zavádzaní ochranných opatrení  na dovoz z Českej republiky  sa využívala  Zmluva medzi SR a ČR o vytvorení colnej únie. V súlade s touto zmluvou  bola v roku 1997 zavedená množstevná kvóta na dovoz piva, ktorá sa uplatňovala do konca roku 2001, a na dovoz nealkoholických nápojov, ktorá sa uplatňuje aj v tomto roku, s jej postupnou liberalizáciou. V roku 1999 boli zavedené množstevné kvóty pri dovoze cukru a bravčového mäsa, z ktorých sa doteraz uplatňuje kvóta na dovoz cukru.  Ochranné opatrenia uplatňované podľa  Zmluvy medzi SR a ČR o vytvorení colnej únie sú uvedené v tabuľke č. 4.

5. Ochranné opatrenia  na dovoz z ostatných krajín

Okrem vyššie uvedených ochranných opatrení z dôvodu nadmerného dovozu je potrebné spomenúť ešte množstevnú kvótu pri dovoze obuvi z Číny, ktorá bola zavedená vo výške 2 mil. párov a uplatňuje sa od roku 1999 až do súčasnosti. V roku 2001 bola táto kvóta liberalizovaná  na úroveň 2,5 mil. párov (tabuľka č. 5). Účinnosť uvedeného ochranného opatrenia je diskutabilná. Obmedzil sa síce dovoz obuvi z Číny takmer o 50 %, avšak tieto dovozy boli nahradené dovozmi obuvi z krajín susediacich s Čínou, ktoré sa prudko zvýšili.  Napriek  uvedenému  bol zaznamenaný veľmi pozitívny efekt uvedeného ochranného opatrenia na situáciu v domácom výrobnom odvetví, ktorému uvedené ochranné opatrenie pomohlo  prekonať krízu z roku 1999 a  v súčasnosti je toto odvetvie už ziskové.

6. Účinnosť uplatňovaných ochranných opatrení a ich vplyv na zahraničný obchod

 	Vyššie uvedené ochranné opatrenia uplatňované v uplynulých rokoch majú len nepatrný vplyv na zahraničný obchod. V rokoch 1997 až 2001 sa hodnota dovozu tovarov, na ktoré boli zavedené ochranné opatrenia, pohybovala v rozpätí od  909 mil. Sk  (v roku 1998) až do  1 406 mil. Sk (v roku 2001). Podiely dovozu tovarov, na ktoré boli uplatňované ochranné opatrenia, na celkovom dovoze SR  v sledovanom období boli od 0,20 % (v roku 1998) do 0,27 % (v roku 1999). Vyhodnotiť účinnosť ochranných opatrení z hľadiska ich dopadu na zahraničný obchod je problematické a to z toho dôvodu, že na zavedené ochranné opatrenia dovozcovia reagovali rôznymi spôsobmi.  Ochranné opatrenia zavedené na dovoz z určitej krajiny sa snažili obchádzať dovozom cez iné teritóriá, alebo v rámci iného režimu, ktorý nepodlieha obchodno-politickým opatreniam napr. v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku. Ďalším spôsob obchádzania ochranných opatrení je  deklarovanie iného pôvodu tovaru alebo iného čísla harmonizovaného systému colného sadzobníka.  

Vzhľadom na vyššie uvedené spôsoby obchádzania ochranných opatrení, ktorými sa jednoznačne znižuje ich účinnosť a nízky podiel dovozov, na ktoré sa vzťahovali ochranné opatrenia na celkovom dovoze SR, je možné konštatovať, že vplyv ochranných opatrení na zahraničný obchod je zanedbateľný. Odhaduje sa vo výške cca 0,02 % dovozu, čo predstavuje cca 100 mil. Sk ročne. K uvedenej nízkej účinnosti  ochranných opatrení vo vzťahu k zahraničnému obchodu je potrebné uviesť, že ochranné opatrenia sa neprijímajú za účelom zlepšenia obchodnej bilancie, ale za účelom zlepšenia situácie v príslušnom výrobnom odvetví. Z tohto hľadiska väčšina ochranných opatrení prijatých v uplynulom období splnila, resp. plní svoj cieľ, kvôli ktorému boli prijaté. Prehľad dovozu  tovarov, na ktoré sa uplatňovali ochranné opatrenia a ich podielov na celkovom dovoze SR je uvedený v tabuľkách č. 6 a 7. 

Vzhľadom na doterajšie skúsenosti s uplatňovaním ochranných opatrení, Ministerstvo hospodárstva SR vidí možnosti zvýšenia ich účinnosti v nasledovných oblastiach:
•	prijímanie ochranných opatrení na báze "erga-omnes", aby nedochádzalo k obchádzaniu ochranných opatrení dovozom cez tretie krajiny
•	uprednostňovanie množstevného obmedzenia dovozu pred zvyšovaním colnej sadzby z toho dôvodu, že pri zvýšenej colnej sadzbe je ťažko kontrolovateľná možnosť podfakturácie hodnoty tovaru dovozcom
•	zvýšenie kontroly pri povoľovaní aktívneho zušľachťovacieho režimu pri komoditách, na ktoré sa uplatňujú ochranné opatrenia.