Príloha č. B 3
Správa Európskej komisie k implementácii
INFORMAČNEJ A KOMUNIKAČNEJ STRATÉGIE EÚ 
z 20. apríla 2004 

COM(2004) 196 final  
Excerpty

ÚVOD

Hlavným cieľom stratégie je „zlepšiť vnímanie Európskej únie a jej inštitúcií a ich legitimitu prehlbovaním vedomostí a znalostí o jej úlohách, štruktúre a výsledkoch prostredníctvom dialógu s občanmi“. Znamená to predovšetkým zvýšenie kvality európskeho verejného dialógu, pritiahnutie verejnosti do európskeho rozhodovania, načúvanie verejnosti a jej obavám s väčšou pozornosťou a metodické, konzistentné prebudovávanie imidžu EÚ. 

Memorandum navrhuje realistický, progresívny prístup založený na dvoch hlavných témach: 

•	schopnosť EÚ formulovať a rozširovať posolstvá o svojich prioritách informovania
•	vytvorenie dobrovoľného pracovného partnerstva s členskými štátmi v záujme dosiahnutia synergie medzi ich štruktúrami a know-how a aktivitami EÚ

Rok 2005 bude prvým rokom, v ktorom sa naplno uplatní informačná a komunikačná stratégia v EÚ-25. 

I.	Štrukturovaná a prioritná komunikácia

Medziinštitucionálna spolupráca je základom a určuje aktivity centra, reprezentácií Euróspkej komisie, informačných centier Európskeho parlamentu a vládnymi informačnými službami. 

Medziinštitucionálna spolupráca

Rada EÚ vo svojich záveroch z 10. decembra 2002 podčiarkla, že „informačné aktivity v členských štátoch by mali byť efektívnejšie koordinované s  členskými štátmi“. Rada takisto očakáva, že „členské štáty naplno využijú možnosti poskytované navrhovanou novou stratégiou“. 
Na svojom zasadnutí 10. apríla 2003 Európsky parlament deklaroval, že „celková spolupráca s členskými štátmi by sa mala sústrediť na implementáciu prioritných informačných kampaní definovaných na komunitárnej úrovni, s prihliadnutím na kultúrnu a jazykovú rozmanitosť“.

Komisia a parlament navrhujú svojim vládnym partnerom Memorandum o porozumení (Memorandum of Understanding), na základe ktorého sa rozvíja medziinštitucionálna spolupráca.

Táto dohoda o dôvere, ktorú medziinštitucionálna spolupráca reprezentuje, tvorí základ doporučenej stratégie. Pravidelne by sa mala obnovovať v rámci Medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI), ktorej hlavnou úlohou je formovať medziinštitucionálnu spoluprácu na politickej úrovni.

Prioritné informačné témy (Prince)

Vo svojej správe z 02.júla 2002 sa komisia sústredila na štyri prioritné informačné témy: rozšírenie, budúcnosť únie, priestor pre slobodu, bezpečnosť a spravodlivosti a euro. Získala súhlas Európskeho parlamentu a Rady pre piatu tému programu PRINCE v roku 2004 - úloha Európy vo svete. Smernice určené komisia 10. mája 2000, sú stále platné. 
Časový harmonogram na rok 2004 tiež zabezpečí prípravu aktivít na rok 2005 a lepšie prekrytie medzi strategickými prioritami novej komisie každoročne formulované rozhodnutím o ročnej stratégii, a rôznymi prioritnými informačnými témami.

II.	Vytváranie synergie medzi prostriedkami

Partnerstvo a decentralizácia

Ako je stanovené v správe z 2. júla 2002, partnerstvo ponúknuté členským štátom a ich regionálnym a lokálnym orgánom dostalo nový podnet vďaka príprave politických dohôd – memoránd o porozumení. 
Tento zmienený text odsúhlasený Parlamentom a Radou kryštalizuje vzájomnú politickú dohodu medzi členskými štátmi a  komunitárnymi inštitúciami. Keď bude schválený súčasnými členskými štátmi, môže byť v takejto forme ponúknutý aj novým členským štátom od 1. mája 2004. 
Memorandum, podpísané komisiou, vládou a Európskym parlamentom, bude koordinovať informačné a komunikačné stratégie EÚ ako súčasť partnerstva pre rozširovanie všeobecných informácií o EÚ a prioritných informačných tém pod programom PRINCE. 

V záujme čo najširšieho informovania verejnosti, partnerstvo bude zahŕňať aj informačné a dokumentačné centrá a siete, vrátane centier na národnej úrovni. 

Memorandum dáva základ na formovanie koordinačnej bunky, zloženej zo zástupcov komisie, parlamentu a národných vlád, ktorá je zodpovedná za koordináciu  prípravy, implementácie, monitoringu a vyhodnotenia partnerstva na báze spoločného komunikačného plánu. 
Ku dnešnému dátumu bolo podpísaných 6 memoránd o porozumení (s Gréckom, Talianskom, Španielskom, Portugalskom, Francúzskom a Luxemburskom) a štyri sú pred podpísaním 
(s Rakúskom, Belgickom, Holandskom a Fínskom). 

Formy partnerstva
Členským štátom EÚ môžu byť ponúknuté tri formy partnerstva: strategické partnerstvo, partnerstvo v manažmente a jednorázové partnerstvo. Tieto tri formy partnerstva sa navzájom nevylučujú, ale poskytujú rôzne možnosti pre rôzne obdobia – ročné alebo viacročné. 

Strategické partnerstvo
Strategické partnerstvo reflektuje základné princípy programu PRINCE. 
V rámci tohto typu partnerstva sa národná vláda, Európska komisia a Európsky parlament dohodnú na spoločnom komunikačnom pláne, ktorého jednotlivé nástroje sú financované  separátne, ale doplnkovo buď komisiou, alebo národnou/regionálnou vládou. Spoločné logo môže indikovať, že nástroje sú výsledkom spoločnej stratégie. 

Partnerstvo v manažmente
Táto forma partnerstva je zameraná na uľahčenie spolufinancovania spoločne odsúhlaseného komunikačného plánu. Je založená na nepriamom centralizovanom manažmente, ktoré presúva administráciu spoločne stanovených informačných aktivít na členské štáty. 
Výber tohto systému znamená, že musí byť prijaté rozhodnutie komisie, aby sa právomoc mohla delegovať na členské štáty.
Po tom, ako členské štáty zriadia informačné servisy alebo zodpovedné administratívne oddelenia, komisia prijme potrebné výkony delegovania v súlade s článkom 41 implementačných pravidiel. 

Jednorázové partnerstvo
Tento typ partnerstva predstavuje spolufinancované opatrenia uskutočnené členskými štátmi.

Záver:
Použitie memoranda o porozumení EÚ-25 tvorí základ pre partnerstvo medzi členskými štátmi a komunitárnymi inštitúciami.

Informačné zdroje a siete
Pri poskytovaní informácií verejnosti sa komisia opiera o sieť viac než 1000 informačných zdrojov. Sú to predovšetkým Európske informačné body (Info-Points Europe) a Vidiecke informačné centrá (Rural Information and Promotion Carrefours), Európske dokumentárne centrá (European Documentation Centers) a ďalšie univerzitné centrá (spolu okolo 780).  
       
V roku 2003 sa uskutočnilo vyhodnotenie všetkých sietí a centier, ktoré zadefinovalo model informačnej siete druhej generácie, ktorá bude lepšie slúžiť informačných potrebám verejnosti. 

Rozšírenie EÚ núti komisiu racionalizovať svoje centrá a siete vrátane hľadania jednoduchého mena a loga. Ich názov by mohol byť „Europe Direct“, ktorý by pokrýval všetky služby ponúkané komisiou - poskytovanie informácií a odpovedanie otázok verejnosti: bezplatná infolinka, portál Europa alebo lokálne infocentrá. 

Sieť informačných centier dostáva značnú technickú pomoc v  rôznych formách: zabezpečenie bezplatných publikácií a dokumentácie pre verejnosť (1,5 mil. ks ročne – EÚ-15), prístup k intranetu, odborná pomoc prostredníctvom poradenstva (v celkovej výške 1,5 mil. eúr ročne EÚ-15), bezplatné kurzy pre zamestnancov (800 osobodní ročne – EÚ-15), pravidelné koordinačné stretnutia, návštevy, výmenné programy pre zamestnancov informačných centier, informačné produkty pripravované pre špeciálne potreby. 

Európske infocentrá, vidiecke informačné centrá 
So zreteľom na prípravu nového usporiadania infocentier  (druhej generácie) v kontexte EÚ-25, je komisia presvedčená, že je potrebné prehodnotiť prednosti existujúcej siete s výhľadom na vývoj v nových členských štátoch. Ich manažment by mal byť modernizovaný s ohľadom na novú situáciu v rozšírenej únii. EÚ-15 už má založenú sieť, zatiaľ čo podobná sieť musí vzniknúť v EÚ-10. Pre 10 nových štátov sa navrhuje len forma nepriameho centralizovaného manažmentu. 

Výber novej siete – Priamy manažment
V súlade s princípmi rovnakého prístupu a transparentnosti, výber prevádzkovateľov  centier, ktorí dostanú v roku 2005 grant na prevádzku, si bude vyžadovať začatie verejného obstarávania na obdobie 4 rokov. Dohody o partnerstve by potom mohli byť podpísané na toto isté obdobie. Je potrebné mať na zreteli, že všetky dohody musia byť podpísané pred 30. aprílom 2005 v zmysle článku 112(2) finančnej regulácie.

Nová sieť – Nepriamy centralizovaný manažment
Táto možnosť obsahuje navrhnutie plánu pre nepriamy centralizovaný manažment, ktorým sa výkon aktivít a manažment siete odovzdá členským štátom. Na vykonanie tohto plánu je nevyhnutné delegovanie právomoci členskému štátu, ktorý bude potom zodpovedný za manažment a propagovanie siete, aj keď komisii zostáva povinnosť monitorovania (články 54(2)(c) finančnej regulácie a články 38 a 39 implementačných pravidiel). Toto rozhodnutie bude obsahovať rovnaké kritéria a relevantné finančné predpisy ako pri systéme priameho manažmentu. 

Veľké centrá
Komisia sa spolieha na tri národné veľké centrá (Grands Centres) v Lisabone, Paríži a Ríme. 

PHARE centrá
Centrá špeciálneho typu siete informačných centier v súčasnosti existujú v ôsmych z desiatich nových členských štátov. Sú to (PHARE) Európske informačné centrá sústredené  v hlavných mestách a sú plne financované z programu PHARE.  
Tieto centrá nebudú mať právnu opodstatnenosť po 31. decembri 2004. Ich prebratie komisiou nie je možné za žiadnych okolností.  

Ďalšie komunikačné nástroje
Podľa posledného Eurobarometra (EU-15) je veľká väčšina ľudí v Európe slabo informovaná o európskych záležitostiach – 72% verejnosti priznala, že o EÚ má len malé alebo žiadne vedomosti.  

Audiovizuálne médiá
Televízia a rádio sú ešte stále najpreferovanejšími zdrojmi informácií  aj v desiatich nových členských štátoch. Na zasiahnutie cieľových skupín sa využíva Európa cez satelit (Europe by Satellite) pre profesionálov, EuroNews a medzihraničné informačné kanály pre politicky orientované publikum a kofinancované programy pre širokú verejnosť. 
Audiovizuálna stratégia sa bude rozvíjať ďalej prostredníctvom informačných nástrojov pre médiá a profesionálov: rozvoj Európy cez satelit, podpora elektronických médií a mediálnej knižnice. Všetky materiály sú pripravované v digitálnom formáte a rozsah on-line služieb sa neustále zvyšuje. Sprístupnenie týchto aktivít novým členským štátom bude znamenať rozšírenie pokrytia európskych udalostí na tej istej báze uplatňovanej v EÚ-15. To isté platí o produkčných aktivitách v štúdiách. Budú sa pripravovať koprodukčné programy, ktoré budú prispôsobené producentom a vysielateľom v nových členských štátoch. 
Takisto sa bude zabezpečovať veľké množstvo seminárov pre novinárov informujúcich o Európskej únii. Tieto semináre sa v súčasnosti využívajú na školenie novinárov z nových členských štátov.
Je potrebný dynamickejší prístup, aj čo sa týka aj spolufinancovania audiovizuálnych programov. Verejné obstarávania budú vyhlásené v roku 2004 reprezentáciami EÚ a centrálou v spolupráci s REP v roku 2005. 

EuroNews
Komisia si vyžiadala na jednorázovú podporu pre európsky spravodajský kanál EuroNews. Prvé vysielanie tejto stanice sa spustilo v roku 1993. V súčasnosti sa vysielanie kanála rozšírilo z pôvodných 35 miliónov na 151 miliónov domácností a vysiela v siedmich jazykoch vrátane ruského, formou káblových rozvodov a satelitu v 78 krajinách, prakticky v celej Európe, aj v krajinách východnej a strednej Európy.

Druhá generácia EURÓPA
6. júla 2001 Európska komisia prijala správu „Druhá generácia EURÓPA - internetový servis vyššieho stupňa pre občanov, podnikateľov a profesionálnych užívateľov“ (C(2001)1753/2) ako súčasť svojho programu eEurope.
Cieľom bolo prispôsobiť interaktívny portál Europa podmienkam EÚ-25. V záujme naplnenia informačných potrieb 450 miliónov európskych občanov, materiály na na prvých dvoch úrovniach portálu Europa musia byť prezentované v 20 oficiálnych jazykoch. 

Eurobarometer
Prieskumy verejnej mienky sú nenahraditeľným nástrojom pri informovaní o súčasných trendoch v EÚ, ako aj v jednotlivých členských štátoch. Ich hodnota – a predovšetkým spoľahlivosť Eurobarometra – musí byť zachovaná a garantovaná aj v EÚ-25. Z tohto dôvodu sa komisia rozhodla vytvoriť dve rámcové dohody – Eurobarometer štandard/špeciál a Eurobarometer Flash – pokrývajúce 25 členských štátov. Eurobarometer štandard/špeciál bude funkčný najneskôr do jesene 2004 a Eurobarometer Flash najneskôr do konca roku 2004. 

Europe Direct (00800 6 7 8 9 10 11 – http://europa.eu.int/europedirect)
Táto služba umožňuje volania na bezplatnú telefonickú linku a odpovedanie na otázky respondentov cez web o politikách EÚ v rodnom jazyku. Služba bola prispôsobená potrebám 25 členských štátov a bude zahrnutá do informačnej a komunikačnej stratégie EÚ v oblasti interinštitucionálnej (príspevok v príprave na budúce európske voľby) a v oblasti partnerstva s členskými štátmi a rôznych sietí EÚ. Najneskôr do 1.mája 2004 budú mať všetci občania nových členských štátov prístup k službe Europe Direct. 

Záver
Na to, aby informačná a komunikačná stratégia prijatá 2. júla 2002 bola úspešná, musí byť prijatá na najvyššej politickej úrovni a musí byť založená na prioritách inštitúcií.
Nasledujúce roky musia byť využité na konsolidáciu dosiahnutých výsledkov informačnej a komunikačnej stratégie od júla 2002.
Rozšírenie EÚ iba zvýši dôležitosť partnerstva a decentralizácie, ktoré tvoria základ tejto stratégie. 
Jej úspešná implementácia bude záležať od úloh, ktoré komisia zadá sebe a členským štátom v tejto rozvíjajúcej sa oblasti komunikácie a od prístupných zdrojov.