Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR
v 1. až 3. štvrťroku 2008, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2008 a prognóza na 1. štvrťrok 2009 (1)

V 1. až 3. štvrťroku 2008 sa podľa spresneného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 1 508,3 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol v stálych cenách o 8 % (v bežných cenách o 11,4 %). Jeho reálny prírastok bol o 1 p. b. nižší ako pred rokom. Tempo rastu sa v 3. štvrťroku spomalilo na 7 % (v 1. štvrťroku bolo 9,3 %, v 2. štvrťroku 7,9 %). 

Medziročné zvýšenie HDP sa dosiahlo pri raste produktivity práce o 5,6 % (v bežných cenách o 9 %). Oproti 1. až 3. štvrťroku 2007 sa tempo rastu spomalilo reálne o 1,4 p. b. (nominálne o 1 p. b.). Zároveň sa zvýšila aj celková zamestnanosť podľa ESNÚ o 3 % na 2 232,4 tis. osôb pri zvýšení počtu zamestnancov o 2,3 % na 1 926,6 tis. (3)

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 1 373 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 8,7 %. Jej prírastok súvisel s vyšším objemom pridanej hodnoty v obchode, hoteloch a reštauráciách a doprave (o 16,6 %), vo finančnom sprostredkovaní a nehnuteľnostiach (o 10,2 %), stavebníctve (o 7,7 %), vo verejnej správe, školstve, zdravotníctve a ostatných službách (o 7,5 %), pôdohospodárstve a rybolove (o 3,8 %) a v priemysle (o 2,8 %). Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj vyšší výber daní z produktov znížených o subvencie o 1,9 %.

V štruktúre úhrnného dopytu sa zvýšil domáci dopyt o 7,4 % a zahraničný dopyt o 7,3 %. Rozhodujúcim faktorom rastu domáceho dopytu bola vyššia tvorba hrubého kapitálu o 10,9 % (z toho tvorba hrubého fixného kapitálu o 8,9 %). Jej dynamika sa medziročne zrýchlila o 10,1 p. b. (tvorba hrubého fixného kapitálu sa spomalila o 0,5 p. b.). Konečná spotreba domácností sa zvýšila o 6,7 % (vlani o 7,5 %) a      konečná spotreba verejnej správy o 4,5 % (vlani bol pokles o 1,4 %). Vzrástla aj  spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 1,1 % (tvorila 0,9 % HDP). Rast vývozu výrobkov a služieb sa spomalil o 7,4 p. b. a dovozu výrobkov a služieb o 1,7 p. b. na 6,7 %.

V 1.  až 3. štvrťroku dosiahla celková tvorba hrubého kapitálu 435,9 mld. Sk, v tom tvorba hrubého fixného kapitálu 385,2 mld. Sk a zmena stavu zásob 50,7 mld. Sk.

Tvorba hrubého fixného kapitálu medziročne vzrástla o 8,9 %. Investičný dopyt      ovplyvnil najmä vyšší nákup nových fixných aktív o 8,4 % v hodnote 377,7 mld. Sk. Znížili sa objemy nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 45,2 % na 44,4 mld. Sk a úbytku použitého dlhodobého majetku o 50,6 % na 37,7 mld. Sk.

V štruktúre investovania sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu realizovalo vo forme stavieb 50,2 % a strojov a zariadení 42,9 %.  Do strojov sa investovalo 165,4 mld. Sk (z toho do dopravných prostriedkov 44,2 mld. Sk) a do stavieb 193,5 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 37,5 mld. Sk). Na získanie nehmotných fixných aktív sa vynaložilo 18,4 mld. Sk a kultivovaných aktív 7,9 mld. Sk. Rast strojových investícií o 21,1 % ovplyvnili vyššie kapitálové výdavky do dopravných prostriedkov o 23,5 % a do ostatných strojov a zariadení o 20,3 %. Objem stavebných investícií sa zvýšil o 6,4 % pri raste investícií do budov na bývanie o 15,1 % a do ostatných stavieb o 4,5 %. Menej financií sa vynaložilo  na               zaobstaranie nehmotných fixných aktív o 22,8 % a kultivovaných aktív o 31,6 %. (4)

V priebehu troch štvrťrokov začala výstavba 20 646 bytov, dokončilo sa 11 385 a ku koncu septembra bolo rozostavaných 64 246 bytov. Najviac bytov dokončili       v Bratislavskom (3 797), Trnavskom (1 832) a Žilinskom kraji (1 376), najmenej v Banskobystrickom kraji (663).

Stav zásob sa k 30. septembru oproti stavu na začiatku roka 2008 zvýšil o 50,7 mld. Sk. V ich zmene v bežných cenách sa premietol rast stavu zvierat (o 19,5 %), nedokončenej výroby (o 11,3 %), zásob tovaru (o 4,5 %) a materiálu (o 4 %). 

Konečná spotreba domácností medziročne vzrástla v bežných cenách o 11,6 %.   Disponibilné zdroje domácností vzrástli o 11,8 %, hlavne v dôsledku zvýšenia objemu hrubého zmiešaného dôchodku o 14 % a odmien zamestnancov o 11,5 %. Hrubé úspory domácností boli vyššie o 12,2 %. Na reálny rast konečnej spotreby domácností pôsobil rýchlejší rast inflácie ako pred rokom. 

Na celkovej konečnej spotrebe domácností v bežných cenách sa najviac podieľali   výdavky na bývanie 26,5 %, na nákupy potravinárskeho tovaru 18,4 %, na rekreáciu a kultúru 9,1 % a na dopravu 9 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu o 26,4 %, na odievanie a obuv o 21,9 % a na rekreáciu a kultúru o 11,9 %. 

V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2007 bola konečná spotreba verejnej správy vyššia v bežných cenách o 9,1 % a dosiahla 237,1 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa medziročne znížil o 0,3 p. b. na 15,7 %. 

Najvyšší podiel v štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v bežných cenách mali výdavky na odmeny zamestnancov 38,3 %, naturálne sociálne dávky 28,1 % a výdavky na medzispotrebu 23,7 %. Z celkových výdavkov smerovalo na kolektívnu spotrebu 52,7 % a na individuálnu spotrebu 47,3 %.  

Saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb (5) bolo podľa predbežných výsledkov pasívne v objeme 14 mld. Sk. Jeho úroveň ovplyvnilo pasívne saldo vývozu a dovozu služieb (8,5 mld. Sk) a pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov (5,5 mld. Sk).   

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná  podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP)  klesla  v bežných  cenách  na  85 % (o 1 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 85,9 % (o 0,3 p. b.).

Z pohľadu tvorby dôchodkov bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 12,8 %, odmien zamestnancov (6) o 12,6 % a poklesom vybraných daní na produkciu znížených o subvencie o 1,2 %. 

Medziročný vývoj základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietol v raste podielu hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov na 56 % (o 0,7 p. b.), odmien zamestnancov na 35,4 % (o 0,4 p. b.) a v poklese vybraných daní  na produkciu znížených o subvencie na 8,6 % (o 1,1 p. b.).

Bežné príjmy domácností sa podľa spresneného odhadu oproti 1. až 3. štvrťroku 2007 nominálne zvýšili o 11,7 % na 1 183,8 mld. Sk (reálne vzrástli o 6,9 %). Hlavným zdrojom bežných príjmov domácností boli odmeny zamestnancov vo výške 570,7 mld. Sk. Hrubý zmiešaný dôchodok dosiahol 357 mld. Sk, sociálne dávky 181,9 mld. Sk, ostatné bežné transfery 40,1 mld. Sk a dôchodky z majetku 34,1 mld. Sk. Vo vývoji príjmov sa premietlo predovšetkým zvýšenie objemu hrubého zmiešaného dôchodku o 14 % a odmien zamestnancov o 11,5 %. Príjmy zo sociálnych dávok vzrástli o 9,7 %, z ostatných bežných transferov o 8,4 % a dôchodky z majetku o 6,3 %.  

Korporácie nefinančného a finančného sektora (7) podľa predbežných výsledkov vytvorili v 1. až 3. štvrťroku zisk v objeme 259,8 mld. Sk pri medziročnom poklese o 6,9 %. Podľa charakteru produkcie sa v odvetviach produkujúcich trhové výrobky znížil zisk o 10 % a v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb o 3,9 %. 

Tvorba zisku nefinančných korporácií sa oproti 1. až 3. štvrťroku 2007 znížila o 11,7 mld. Sk (o 4,7 %) na 237,8 mld. Sk. 

Celkovú ziskovosť najvýznamnejšie ovplyvnil kladný hospodársky výsledok v priemyselnej výrobe 65,6 mld. Sk, obchode 65,2 mld. Sk a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 39,8 mld. Sk. Podnikateľské subjekty v nehnuteľnostiach a prenájme dosiahli zisk 23,8 mld. Sk, doprave, poštách a telekomunikáciách 18,4 mld. Sk,    stavebníctve 14,8 mld. Sk, ostatných spoločenských službách 3,6 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 3,2 mld. Sk, zdravotníctve a sociálnej pomoci 1,5 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 1 mld. Sk, pôdohospodárstve a rybolove 0,7 mld. Sk a v školstve 0,3 mld. Sk. 

Zníženie zisku súviselo v rozhodujúcej miere s jeho medziročným poklesom v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 21,1 mld. Sk), priemyselnej výrobe (o 11,3 mld. Sk), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 11 mld. Sk), v hoteloch a reštauráciách (o 1 mld. Sk). Zvýšil sa v obchode (o 12,5 mld. Sk), nehnuteľnostiach a prenájme (o 8,7 mld. Sk), stavebníctve (o 4,7 mld. Sk), ťažbe nerastných surovín (o 1,1 mld. Sk), ostatných spoločenských službách (o 0,7 mld. Sk) a v školstve (o 0,2 mld. Sk). Kvalitatívna zmena hospodárskeho výsledku bola v pôdohospodárstve a rybolove; v zdravotníctve a sociálnej pomoci (vlani bola strata). 

Finančné korporácie dosiahli zisk v objeme 22 mld. Sk, v tom vo finančných inštitúciách 17,3 mld. Sk, v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 2,9 mld. Sk a u ostatných finančných sprostredkovateľov 1,8 mld. Sk. Zisk korporácií finančného sektora sa medziročne znížil o 7,4 mld. Sk v dôsledku poklesu zisku v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch a u ostatných finančných sprostredkovateľov zhodne o 4,5 mld. Sk. Zisk finančných inštitúcií vzrástol o 1,6 mld. Sk.   

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (8) skončilo k 30. septembru 2008 prebytkom 4,3 mld. Sk. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 241,9 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 237,5 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku príjmy štátneho rozpočtu vzrástli o 13,3 mld. Sk (o 5,8 %) pri raste daňových výnosov o 12,1 mld. Sk, nedaňových príjmov o 1,6 mld. Sk a poklese grantov a transferov o 0,4 mld. Sk. V rámci daňových príjmov boli vyššie najmä výnosy dane z príjmov právnických osôb (o 8 mld. Sk) a dane z pridanej hodnoty (o 2,9 mld. Sk). 

Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 8,4 mld. Sk (o 3,7 %). Bežné výdavky vzrástli o 10,3 mld. Sk a kapitálové výdavky klesli o 1,5 mld. Sk.

Oproti alikvótnemu podielu ročného rozpočtovaného objemu boli nižšie príjmy štátneho rozpočtu o 19,3 mld. Sk a výdavky o 47,6 mld. Sk.

Medziročná miera inflácie sa v priebehu jednotlivých mesiacov tohto roka postupne zvyšovala až na 5,4 % v septembri (najvyššia úroveň od decembra 2004). 

V priemere za 1. až 3. štvrťrok dosiahla medziročnú dynamiku 4,5 %, čo bolo o 1,9 p. b. viac ako v rovnakom období minulého roka. Rastúci trend mala aj jadrová inflácia, ktorá bola 4,8 % (o 2,3 p. b. viac ako vlani) hlavne v dôsledku zvýšenia cien potravín o 9,5 % (o 6,6 p. b.). Od začiatku tohto roka pokračoval tiež rast regulovaných cien pri priemernej hodnote za deväť mesiacov 3,8 % (o 2 p. b. vyšší prírastok ako pred rokom). Čistá inflácia vzrástla oproti 1. až 3. štvrťroku 2007 o 1,2 p. b. na 3,7 %. 

Naďalej rástla aj inflácia odvodená z vývoja harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien. Priemerná medziročná miera inflácie za dvanásť mesiacov, od októbra 2007 do septembra 2008, dosiahla 3,6 % (o 0,6 p. b. pod požadovanou hodnotou).

Menový agregát M3 ku koncu septembra dosiahol 1 105,9 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2007 bol vyšší o 6,4 %. Objem peňažného subagregátu M2 vzrástol o 5,1 % (vklady a prijaté úvery s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov o 11,8 %). Peňažný subagregát M1 sa zvýšil o 0,7 % v dôsledku prírastku vkladov a prijatých úverov splatných na požiadanie (4,4 %). (9)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. až 3. štvrťroku v Slovenskej republike narodilo 43 093 živých detí (o 2 183 viac ako pred rokom) a zomrelo 39 277 osôb (o 841 menej). Prirodzený prírastok obyvateľstva dosiahol 3 816 osôb (o 3 024 viac ako vlani). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 4 941 osôb (prisťahovalo sa 6 230 a vysťahovalo sa 1 289 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva Slovenska medziročne vzrástol na 8 757 osôb (o 3 765 osôb).

K 30. septembru 2008 mala Slovenská republika 5 409 755 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,4 %.

Pokračoval priaznivý trend zamestnanosti, oproti predchádzajúcim dvom štvrťrokom došlo v 3. štvrťroku k výraznému zrýchleniu intenzity rastu (na 4,5 %). Celková zamestnanosť sa v 1. až 3. štvrťroku zvýšila o 3,4 % (o 1,1 p. b. rýchlejší rast ako vlani). (10) 

V priemere za tri štvrťroky dosiahol počet pracujúcich v hospodárstve 2 423 tis. osôb, z toho bolo 2 086,4 tis. zamestnancov, 250,9 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 77,5 tis. podnikateľov so zamestnancami a 3,3 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. K jeho celkovému medziročnému rastu o 79,4 tis. osôb prispel najmä vyšší počet zamestnancov o 53,6 tis. (o 2,6 %). Počet podnikateľov vzrástol o 30,2 tis. (o 10,1 %) v dôsledku rastu počtu podnikateľov bez zamestnancov o 24,9 tis. (o 11 %) a podnikateľov so zamestnancami o 5,4 tis. (o 7,5 %).

Na úroveň zamestnanosti vplýval rast vo finančnom sprostredkovaní (o 13,1 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 9,9 %), hoteloch a reštauráciách (o 8,2 %), stavebníctve (o 7,8 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 7,5 %), verejnej správe a obrane (o 4,7 %), priemysle (o 2,4 %), ostatných spoločenských službách (o 2,1 %) a v školstve (o 1,2 %). Nižší počet zamestnaných osôb bol v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 1,3 %), pôdohospodárstve a rybolove (o 1,2 %) a v obchode (o 0,6 %). 

Zmenil sa trend vo vývoji odchodu za prácou do zahraničia. V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa počet pracujúcich v zahraničí medziročne znížil o 5,3 tis. (o 3 %) na 169,1 tis. osôb (tvoril 7 % z celového počtu pracujúcich). Najviac zamestnaných v zahraničí bolo z Prešovského, Nitrianskeho a Žilinského kraja.

Z európskych krajín pracovali Slováci hlavne v Českej republike (42 %), vo Veľkej Británii (12,1 %), Maďarsku (11,3 %), Rakúsku (10,5 %), Nemecku, Taliansku (zhodne 5,3 %) a v Írsku (4,9 %). Najčastejšie boli zamestnaní v priemyselných odvetviach (31,8 %) a v stavebníctve (29,4 %). Medziročne najviac klesol podiel pracujúcich v obchode (o 1,9 p. b.) a vzrástol v priemysle (o 2,8 p. b.).

Medziročný rast zamestnanosti sa prejavil aj vo vyššej miere zamestnanosti osôb vo veku 15 - 64 rokov. (11) V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2007 vzrástla o 1,6 p. b. na 62 %. Miera zamestnanosti mužov sa zvýšila na 69,7 % a žien na 54,5 %.

Od začiatku roka bolo v hospodárstve SR k dispozícii v priemere 25 890 voľných pracovných miest. (12) Okrem školstva; poľnohospodárstva; ostatných spoločenských, sociálnych služieb; nehnuteľností, prenájmu, obchodných činností; dopravy, skladovania, pôšt a telekomunikácií vytvorili ostatné odvetvia viac pracovných miest ako pred rokom. Medziročne sa ich počet zvýšil o 21 % (o 4 497), relatívne najviac v ťažbe  nerastných surovín (viac ako trojnásobne). Rýchlejšie ako v priemere sa zvyšovali aj vo verejnej správe a obrane (o 58,9 %), vo finančnom sprostredkovaní (o 45,1 %), hoteloch a reštauráciách (o 33 %) a v obchode (o 22,4 %).

Priemerný počet nezamestnaných osôb (podľa výberového zisťovania pracovných síl) (13) dosiahol 265,1 tis. a oproti 1. až 3. štvrťroku 2007 klesol o 32,3 tis. (o 10,9 %). Miera nezamestnanosti sa znížila o 1,4 p. b. na 9,9 %.
 
Podľa ekonomickej činnosti posledného zamestnania klesla nezamestnanosť (s výnimkou obchodu; finančného sprostredkovania) vo všetkých ostatných odvetviach pri najväčšom poklese počtu osôb s posledným zamestnaním v priemysle (o 6,3 tis.), pôdohospodárstve a rybolove; vo verejnej správe a obrane (zhodne o 2 tis.), stavebníctve; hoteloch a reštauráciách (zhodne o 1,9 tis.). Nižší bol aj počet nezamestnaných s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 8,9 tis.) a osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 5,2 tis.).

Priemerná nominálna mesačná mzda (14) zamestnanca v hospodárstve sa v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2007 zvýšila o 9,4 % na 21 042 Sk (v 3. štvrťroku rast o 8,8 %). Jej prírastok bol o 2,5 p. b. vyšší ako vlani. V dôsledku rýchlejšieho rastu nominálnej mzdy ako inflácie reálna mzda bola o 4,7 % vyššia ako pred rokom.

Najvyššia úroveň priemernej mesačnej mzdy pretrvávala vo finančnom sprostredkovaní (43 159 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (30 647 Sk). V ôsmich odvetviach bola mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo SR. Najnižšiu priemernú nominálnu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (14 997 Sk), stavebníctve (16 236 Sk), ostatných spoločenských službách (16 398 Sk), v pôdohospodárstve a rybolove (16 989 Sk, z toho v poľnohospodárstve 16 621 Sk). 

V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2007 vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda vo všetkých odvetviach. Relatívne najrýchlejšie v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 13,3 %), ťažbe nerastných surovín (o 13 %), vo verejnej správe a obrane (o 11,4 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 10,8 %). Najnižší prírastok mzdy bol v hoteloch a reštauráciách (3 %). 

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila (s výnimkou hotelov a reštaurácií, finančného sprostredkovania) vo všetkých ostatných odvetviach.  
  
Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v rozpočtových organizáciách o 11,1 % na 20 799 Sk, v príspevkových organizáciách o 9,9 % na 18 084 Sk, v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 9,4 %  na 24 035  Sk a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 8,2 % na 18 517 Sk.  
  
Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa rovnako ako v prognóze zo septembra t. r. očakáva v roku 2008 priemerná ročná miera nezamestnanosti 10 %. Upresňuje sa medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách na 7,1 %, zamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl na 2,9 % a pokles počtu nezamestnaných na 7,5 % (na 270 tis. osôb). Priemerná ročná miera inflácie by podľa upresnenej prognózy mala v priemere za rok 2008 dosiahnuť 4,6 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala vzrásť o 9,2 % na 22 006 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien sa očakáva medziročný rast reálnej mzdy o 4,4 %.

V 1. štvrťroku 2009 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,3 %. Miera inflácie v marci 2009 oproti marcu 2008 sa očakáva vo výške 4,4 %. Na trhu práce (podľa  výberového  zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 1,4 % pri poklese počtu     nezamestnaných o 0,9 % na 278 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. štvrťrok 2009 vo výške 10,3 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 22 040 Sk s medziročným prírastkom 7,8 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda medziročne vzrastie o 3,2 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 51. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2008. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2008 zhodný s 1. až 3. štvrťrokom 2007.

(2) Údaje o HDP sú spresnenými odhadmi podľa metódy ESNÚ 95 v znení neskorších úprav podľa nariadení ES. Pre údaje z hľadiska produkcie, spotreby a tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji sú zo stálych cien vypočítaných reťazením objemov k referenčnému roku 2000.

(3) Produktivita práce z HDP je vypočítaná ako podiel HDP a počtu zamestnancov v ekonomike podľa domáceho konceptu ESNÚ 95. Zamestnanosť podľa ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti v zmysle systému národných účtov. Pri         konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa vychádza z definícií ILO a ESNÚ 95.

(4) Na základe Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1 392/2007 a nového členenia tvorby hrubého fixného kapitálu podľa klasifikácie produkcie.

(5) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(6) Odmeny zamestnancov vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov, ktoré sú zahrnuté v dôchodkoch domácností. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(9) Údaje Národnej banky Slovenska podľa metodiky Európskej centrálnej banky.

(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

(11) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(12) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených      pracovných miest v priemere za obdobie, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

(13) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(14) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov, od roku 2007 sú do súboru zahrnutí profesionálni vojaci (týka sa to aj údajov o zamestnanosti); údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod