Návrh na implementáciu smernice 2005/44/ES 
o riečnych informačných službách (RIS) 
zapojením SR do TEN-T projektu IRIS Europe 

1.	Základné východiská
V súvislosti so stratégiou Európskej únie (ďalej len „EÚ“) v oblasti dopravnej politiky, definovanej v „Bielej knihe – Dopravná politika EÚ do roku 2010 – Čas rozhodnutia“, EÚ výrazne podporuje prostredníctvom svojich programov aktivity riešiace otázky modálneho presunu a podpory modernizácie a informatizácie vnútrozemskej vodnej dopravy. 
V súvislosti s prijatým Lisabonským protokolom v roku 2000, stratégiou a úlohami, ktoré vyplývajú z jeho naplňovania, EÚ výraznou mierou podporuje rôzne európske výskumné programy, ktoré riešia nový prístup európskych krajín k základným výzvam zabezpečenia konkurencie schopnosti EÚ s USA a krajinami východnej Ázie. 
Navrhované programy sú smerované na riešenie globálnych tém smerovaných k trvalej udržateľnosti hospodárskeho rozvoja  a kladú dôraz na rozvoj informatizácie, progresívnych technológií, nových materiálov, energetiky, biotechnológií, kozmického výskumu a v oblasti dopravy sa venujú aj otázkam telematiky a využívania informačných a komunikačných technológií v doprave vrátane satelitnej navigácie a využívania inteligentných dopravných systémov. 
V tomto kontexte sa v rámci výskumných projektov pripravených v rámcových programoch EU začali v spolupráci viacerých členských ako aj kandidátskych krajín EÚ formulovať základy riečnych informačných služieb. Zavŕšením výskumných prác bol projekt COMPRIS, ktorého cieľom bola harmonizácia a štandardizácia riečnych informačných služieb a ktorého výsledkom bolo aj presadenie prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/44/ES zo 7. septembra 2005 o harmonizovaných riečnych informačných službách (ďalej len „RIS“) na vnútrozemských vodných cestách v spoločenstve. V následnom projekte IRIS Masterplan boli definované priority implementácie v jednotlivých európskych krajinách a spoločný európsky prístup k implementácii RIS. 

2.	Implementácia smernice RIS
Smernica RIS sa vzťahuje na zavedenie a prevádzkovanie RIS na všetkých vnútrozemských vodných cestách členských štátov triedy IV a vyššej, ktoré sú prepojené vodnou cestou triedy IV alebo vyššou s vodnou cestou triedy IV alebo vyššou iného členského štátu vrátane prístavov na týchto vodných cestách. 
Riečne informačné služby sú harmonizované informačné služby na podporu riadenia plavby a dopravy v rámci vnútrozemskej plavby vrátane spojení s ostatnými druhmi dopravy, kdekoľvek je to technicky možné. RIS sa nezameriavajú na vnútorné obchodné činnosti medzi jednou alebo viacerými zúčastnenými obchodnými spoločnosťami, sú však otvorené prepojeniu s obchodnými aktivitami. RIS zahŕňajú služby, ako sú informácie o vodnej ceste, informácie o plavbe, riadenie plavby, pomoc v prípade nehody, informácie pre riadenie dopravy, štatistiky a colné služby, ako aj poplatky za užívanie vodných ciest a prístavné poplatky.

Za účelom zriadenia systému RIS členské štáty:
a)	poskytnú užívateľom RIS všetky relevantné údaje týkajúce sa plavby a plánovania cesty na vnútrozemských vodných cestách. Tieto údaje sa poskytujú prinajmenšom v prístupnom elektronickom formáte;

b)	zabezpečia, že pre všetky ich vnútrozemské vodné cesty triedy IV a vyšších tried v súlade s Klasifikáciou európskych vnútrozemských vodných ciest, okrem údajov uvedených v písmene a), budú mať užívatelia RIS k dispozícii elektronické plavebné mapy vhodné na účely plavby;

c)	umožnia, pokiaľ si vnútroštátne alebo medzinárodné predpisy vyžadujú hlásenia z lodí, že príslušné orgány budú dostávať elektronické hlásenia z lodí o požadovaných údajoch lodí. Pri cezhraničnej doprave sa takéto informácie odovzdajú príslušným orgánom susedného štátu a každé takéto odovzdanie sa ukončí pred príchodom plavidiel na hranicu;

d)	zabezpečia, aby boli plavebné správy pre veliteľov lodí vrátane informácií o vodnom stave (alebo o maximálnom prípustnom ponore) a hlásení o ľadochode na vnútrozemských vodných cestách, poskytované ako štandardné, kódované správy, ktoré sa dajú načítať. Štandardná správa obsahuje aspoň tie informácie, ktoré sú nevyhnutné pre bezpečnú plavbu. Plavebné správy pre veliteľov lodí sa poskytujú prinajmenšom v prístupnom elektronickom formáte (NtS – Notices to Skippers).

Vzhľadom na uvedené sa predpokladá, že zabezpečením týchto úloh poverí Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „MDPT SR“) svoju rozpočtovú organizáciu - Štátna plavebná správa (ďalej len „ŠPS“). 
Úlohy v písmenách a) – d) sa v smernici uvádzajú ako Technické usmernenia a predpisy, teda minimálne štandardy, ktoré má systém RIS v členských krajinách spĺňať. Tieto technické predpisy bude treba implementovať a vyvinúť hlavne v týchto oblastiach:
a)	displej pre zobrazenie elektronickej plavebnej mapy a Informačný systém pre vnútrozemskú plavbu 
b)	elektronické hlásenia z lodí (ďalej len  „ERI“)
c)	systém plavebných správ pre veliteľov lodí (aplikácia vyvinutá v spolupráci Výskumný ústav dopravy, a. s. Žilina (ďalej len „VÚD“), ŠPS,  Slovenský hydrometerologický ústav (ďalej len „SHMÚ“))
d)	systémy lokalizácie plavidiel a sledovania ich dráhy (pre účely RIS, ktoré si vyžadujú určenie presnej polohy plavidla sa odporúča použiť technológia určenia polohy zo satelitov)
e)	zlučiteľnosť zariadenia potrebného na využívanie RIS (to by mal zabezpečiť spoločný projekt implementácie RIS s AT (Rakúsko) a MR (Maďarská republika).

V týchto bodoch bude nutné:
1.	vyriešiť otázku zriadenia tzv. Centra RIS, ošetriť používanie automatického informačného systému (ďalej len „AIS“) (čo je v súčasnosti v SR komplikovaná úloha z hľadiska používania daných frekvencií orgánom jadrového dozoru a taktiež správcom vodného toku Dunaj);
2.	vyvinúť aplikáciu pre oznamovanie plavebných obmedzení a vykonávaní prác v plavebnej dráhe na príslušnej vodnej ceste;
3.	zabezpečiť, aby celý systém spĺňal podmienky interoperability, spoľahlivosti a bezpečnosti RIS, tak ako je nasledovne uvedené:
•	Príslušné orgány členských štátov zriadia centrá RIS v súlade s regionálnymi potrebami. Pri tomto bode je dôležité si uvedomiť dosah jednotlivých centier v závislosti od typového schválenia zariadenia RIS. Zodpovedné orgány za typové schválenie zariadenia RIS budú nahlásené Európska komisia (ďalej len „EK“) a tá oznámi túto informáciu ostatným členským štátom.

•	Na AIS sa vzťahuje Regionálna dohoda o rádiotelefonických službách na vnútrozemských vodných cestách uzavretá v Bazileji 6. apríla 2000 v rámci regulácie rádiokomunikácií Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ďalej len „ITU“). 

•	Členské štáty, v prípade potreby v spolupráci so spoločenstvom, podporujú veliteľov lodí, prevádzkovateľov, agentov alebo vlastníkov lodí, ktoré sa plavia na ich vnútrozemských vodných cestách, lodných zasielateľov alebo vlastníkov nákladu na palube lode, aby plne využívali služby, ktoré sú im na základe tejto smernice k dispozícii. (v SR sa bude musieť po príklade AT alebo iných štátov aplikovať stratégia zapožičiavania predmetného zariadenia a určitý čas, po ktorom dopravca (vlastník plavidla) bude musieť typovo schválené zariadenie RIS odkúpiť).
Odhliadnuc od presnej citácie smernice, možno záväzky členskej krajiny rámcovo vyjadriť v nasledovných okruhoch pôsobnosti:

PLÁNOVANIE RIS
Musí vychádzať z podrobnej analýzy potrieb pre špecifické podmienky vzťažného územia, z nadobúdacích  nákladov, očakávaných prínosov a z príslušných požadovaných štandardov vyplývajúcich z textu smernice.
S odvolaním sa na Dopravnú politiku Slovenskej republiky do roku 2015 a vo vzťahu k platným medzinárodným právnym aktom možno formulovať potrebu plánovania a budovania RIS na slovenskom úseku Dunaja z týchto hlavných dôvodov:

•	 RIS sa považujú za potrebné
•	 poskytované informácie sa považujú za dôležité 
o	pre bezpečnosť premávky na vodných cestách 
o	z dôvodu potreby prispieť k zlepšeniu efektívnosti  vodnej dopravy
o	z dôvodu zredukovania vplyvov znečisťujúcich životné prostredie

V duchu znenia smernice má spravidla príslušný štátny orgán (v Slovenskej republike je to MDPT SR) úlohu poskytnúť odbornú kapacitu a riadiť financovanie postupov na dosiahnutie cieľov požadovanej odbornej a technologickej úrovne. 

KOMPETENCIE
Do kompetencie príslušného štátneho orgánu spadá – ak slúži RIS doprave – plánovanie, poverovanie a financovanie RIS. 
V prípade, že už RIS existoval, tak štátny orgán zabezpečí podľa potreby zmeny v požadovanom rozsahu.
V prípade, že dva alebo viaceré štáty majú záujem zaviesť RIS na spoločnom úseku, môžu sa dohodnúť na vývoji spoločného systému v zmysle podmienok harmonizácie.
Pozornosť má byť venovaná zachovaniu dostupnosti RIS užívateľom, spoľahlivosti a štandardu RIS.

Počas plánovania má príslušný štátny orgán 
•	zabezpečiť právny rámec pre opatrenia vyplývajúce z RIS tak, aby národné právne normy harmonizovali s medzinárodnými
•	stanoviť cieľové parametre RIS
•	určiť za RIS zodpovedný orgán
•	popísať rozsah pokrytia systému RIS
•	určiť poskytované služby a funkcie vyplývajúce z RIS
•	definovať požiadavky na využívanie
•	pripraviť potrebné vybavenie na splnenie úlohy RIS
•	pripraviť a poskytnúť vyškolený personál 
•	harmonizovať požiadavky dopravného a prepravného manažmentu kooperáciou zasielateľov, prevádzkovateľov plavby a správami prístavov 

ZODPOVEDNOSŤ
V tejto súvislosti bude nevyhnutné riešiť na úrovni právnej zodpovednosti a rozpočtovej príslušnosti  aj medzirezortnú kompetenciu pri zabezpečovaní nevyhnutných podkladov hlásení ECDIS (elektronické mapy) včítane údajov poskytovaných  od SHMU, ktoré v súčasnom legislatívnom usporiadaní pripadajú do pôsobnosti MŽP SR. Otázku porušenia zodpovednosti je možné preniesť len od prípadu k prípadu na všeobecne záväzné národné právne normy. Preto by mal orgán pre správu RIS, ako poskytovateľ konať v zmysle príslušnej právnej normy tak, aby v prípade havárie mohlo byť dokazované užívateľom RIS zanedbanie povinností.   

VZDELÁVANIE
Požadované pripravenie prevádzkovania RIS je závislé od schopného odborného personálu, ktorý vie na seba prevziať zodpovednosť za orgán pre správu RIS. Zhromaždenie, výber a vzdelanie vhodného personálu je predpokladom na zabezpečenie kvalifikovanej obsluhy, ktorá je schopná prispieť k bezpečnej a hospodárnej vodnej doprave. Tento personál musí vedieť zabezpečiť, aby širokej palete súvisiacich úloh RIS bola venovaná plnohodnotná starostlivosť.

POSTUPNÉ ROZVÍJANIE RIS
Úroveň RIS je závislá od výsledku naplánovania pilotného projektu implementácie RIS.  a ďalšieho rozvíjania jeho štandardov prostredníctvom k tomuto účelu zriadenej expertnej skupiny členské štáty EU pri Európskom parlamente (ďalej len „EP“).

3.	TEN-T Projekt
Výzva TEN-T zverejnená v roku 2005 požadovala v súvislosti s projektmi vo vodnej doprave: „Štúdie a práce týkajúce sa vybudovania novej alebo modernizovania existujúcej infraštruktúry vo vodnej doprave zameranej na zvýšenie kapacity a kvality, odstránenie obmedzujúcich prekážok a zabezpečenie interoperability“, a to v bode 2 „Celoeurópske alebo Euro-regionálne projekty na implementáciu a expanziu RIS.“ 
Z tohto dôvodu bol pripravený celoeurópsky projekt IRIS Europe. Tento projekt je spolufinancovaný z programu TEN-T a má za cieľ implementáciu riečnych informačných služieb v rámci skúšobnej prevádzky v jednotlivých európskych krajinách vrátane Slovenskej republiky. Má zároveň poukázať na výhody systému a zainteresovať relevantných užívateľov, tak vládne ako aj komerčné organizácie. 
Projekt IRIS Europe plne napomáha implementácii smernice RIS, ktorá zaväzuje jednotlivé krajiny Európskej únie prijať opatrenia potrebné na zavedenie riečnych informačných služieb na splavných vnútrozemských vodných cestách kategórie IV a vyššie, a to v nasledovných oblastiach:
•	Poskytovanie relevantných údajov týkajúcich sa plavby a plánovania cesty na vnútrozemských vodných cestách, a to v elektronickom formáte;
•	Spracovanie elektronických hlásení a ich následné odovzdávanie príslušným autorizovaným orgánom susedného štátu v cezhraničnej vnútrozemskej vodnej doprave;
•	Poskytovanie štandardizovaných plavebných správ pre veliteľov lodí vrátane informácií o vodnom stave a ľadochode.
Pripravený projekt IRIS Europe v plnej miere zodpovedá cieľom stanoveným v národnej dopravnej stratégii, ktorá je definovaná v dokumente „Dopravná politika Slovenskej republiky do roku 2015“, vychádzajúcej z nasledovných strategických materiálov: 
1.	Zásady štátnej dopravnej politiky Slovenskej republiky,
2.	Rozvojové koncepcie v sektore dopravy, vo väzbe na ostatné rozvojové koncepcie v celoplošnom a regionálnom rámci,
3.	Biela kniha - Dopravná politika EÚ do roku 2010 – Čas rozhodnutia,
4.	Lisabonská stratégia.
Projekt IRIS Europe adresuje špecifické ciele stanovené v tejto Dopravnej politike SR, a to hlavne 
•	Zabezpečiť modernizáciu a rozvoj dopravnej infraštruktúry, v  rámci ktorej sa majú „vytvárať podmienky na modernizáciu jestvujúcich vodných ciest (dunajskú) na dosiahnutie požadovaných dopravných kritérií a v súlade s postupom v EÚ vytvárať podmienky na dobudovanie projektov patriacich do TEN-T (vodná cesta Rýn – Dunaj)“.
•	Znižovať negatívne vplyvy dopravy na životné prostredie „optimálnou rovnováhou využitia potenciálu jednotlivých druhov dopravy a to prostredníctvom presunu prepravných výkonov na environmentálne výhodné druhy dopravy (železničnú, vodnú, intermodálnu, verejnú hromadnú osobnú dopravu a pod.)“.
•	Zvyšovať kvalitu a rozvoj služieb v doprave, čo umožní implementácia inteligentných dopravných systémov, a teda „aplikovanie informačných a komunikačných technológií s dopravným inžinierstvom na systémy a druhy dopravy tak, aby sa zvýšila ich kvalita, spoľahlivosť a bezpečnosť.“ Implementácia harmonizovaných RIS v spoločenstve má za cieľ podporiť vnútrozemskú vodnú dopravu na účely zvýšenia bezpečnosti, efektívnosti, priaznivosti pre životné prostredie a umožnenia jej prepojenia s inými druhmi dopravy.
•	Zvyšovať bezpečnosť dopravy a bezpečnostnej ochrany, v ktorom sa explicitne hovorí, že „Koncepcia Riečnych informačných služieb (RIS) sa zameriava na implementáciu informačných služieb, aby sa podporilo plánovanie a riadenie prepravných a dopravných činností. Implementáciou RIS sa zvýši nielen bezpečnosť a výkonnosť dopravy, ale aj efektívnosť a ochrana dopravných činností.“ Ústredné orgány štátnej správy majú na základe cieľov stanovených v Dopravnej politike SR „implementovať RIS v súlade s postupom EÚ za účelom zvyšovania bezpečnosti a výkonnosti dopravy, ako aj efektívnosti dopravných činností“.
Projekt IRIS Europe je navrhovaný tak, aby nadväzoval na európske výskumné aktivity, v ktorých sa zúčastňovali aj slovenské organizácie, administratíva, výskumné inštitúty ako aj malé a stredné podniky a ktorých výsledky boli prezentované na Slovensku. Do prípravy a riešenia sú zainteresované nasledovné krajiny - Rakúsko, Slovenská republika, Maďarsko, Holandsko, Belgicko a Francúzsko. 
Slovenská republika sa zapojila do prípravy formovania projektu vzhľadom na priority národných politík a s cieľom naplnenia požiadaviek vyplývajúcich zo smernice RIS prijatej Európskym parlamentom a Radou. 
Pre projekt IRIS Europe, s termínom riešenia 2006 – 2007  sa vytvorili podmienky pre financovanie projektu z prostriedkov EK v uvedených rokoch.
Dňa 16. júna 2005 bol sekciou dopravnej politiky podpísaný pre účely prihlasovania tohto projektu k programu TEN-T v Európskej komisii „Letter of Commitment“, v ktorom sa  MDPT SR hlási k podpore projektu ako prijímateľ a správca benefitu. Zároveň sa v dokumente deklaruje, že vo výberovom konaní bude poverená príslušná spôsobilá organizácia ako odborný  garant a dodávateľ vedením projektu. K tomuto tendru sa však môže pristúpiť až po výbere a vyhlásení projektu a po uzatvorení príslušnej zmluvy medzi EÚ a MDPT SR ako garantom a partnerom projektu.

4.	Zameranie projektu IRIS Europe
Špecifickými cieľmi projektu IRIS Europe sú: 
•	Pilotná implementácia smernice RIS v Holandsku, v Rakúsku, v Slovesnkej republike a v Maďarsku;
•	Definovanie a implementácia dodatočných služieb RIS popri minimálnych požiadavkách vyplývajúcich zo smernice RIS, so zameraním najmä na cezhraničnú prevádzku RIS a služby súvisiace s ochranou životného prostredia;
•	Harmonizácia a štandardizácia technológií RIS, aplikácií a služieb nad úroveň minimálnych požiadaviek vyplývajúcich zo smernice RIS, a to podporovaním práce expertných skupín v rámci Európskej platformy RIS a výmenou získaných skúseností a poznatkov;
•	Cezhraničná spolupráca národných orgánov zodpovedných za vnútrozemskú vodnú dopravu a príslušné riečne informačné služby vyplývajúce zo smernice RIS, so zameraním na cezhraničné služby vrátane procedúr medzinárodnej výmeny relevantných údajov; 
•	Podpora iniciatív súvisiacich s implementáciou smernice RIS, a to prostredníctvom efektívneho transferu poznatkov a poskytovania technickej referenčnej špecifikácie pre implementáciu RIS;
•	Vyriešenie nedostatkov v chýbajúcej pilotnej infraštruktúre pre riečne informačné služby na hornom Dunaji, najmä v Slovenskej republike, a to nainštalovaním príslušných segmentov národnej a medzinárodnej infraštruktúry a zabezpečením ich vzájomného prepojenia definovaním a implementovaním príslušných rozhraní. Prepojenie jednotlivých služieb zabezpečí aj ďalšie prínosy, ako napríklad efektívny cezhraničný manažment. 
Vecne je projekt rozdelený do nasledovných oblastí:
1.	Cezhraničná pilotná infraštruktúra pre manažment plavebnej situácie - pozostávajúca z vybudovania infraštruktúry, výmeny informácií, lokalizácie plavidiel a sledovanie ich dráhy, jednotné evidenčné označenia plavidiel;
2.	Cezhraničné služby „e-government“;
3.	Skúšobná implementácia environmentálnych služieb – manažment riadenia odpadov z lodí;
4.	Koordinácia v Koridore VII (kandidátske a tretie krajiny) a medzi krajinami na Rýne, Seine a baltickými krajinami – transfer poznatkov a skúseností;
5.	Otvorené otázky v oblasti harmonizácie a štandardizácie – architektúra RIS, bezpečnosť pasažierov, štandardizácia RIS technológií, tréningy a vzdelávanie;
6.	Riadenie projektu. 
Každá zúčastnená krajina si stanovila vlastné ciele riešenia, ktoré zodpovedajú jej prioritám v oblasti rozvoja a modernizácie vnútrozemskej vodnej dopravy. Hlavným kritériom projektu je medzinárodné prepojenie pri implementácii riečnych informačných služieb a príprava ako aj realizácia skúšobnej prevádzky riešenia.  
Slovenská republika pri stanovení cieľov projektu sleduje vlastné priority v oblasti rozvoja a modernizácie vnútrozemskej vodnej dopravy, jej integráciu do siete inteligentných dopravných systémov, ako aj výsledky medzinárodných aj národných projektov, akými sú INDRIS, COMPRIS. 
Dôvodom účasti na projekte bola aj aktuálnosť jednotlivých tém a záväzky Slovenskej republiky súvisiace s prijatím smernice RIS a požiadavkou zabezpečenia potrebných opatrení na zavedenie RIS na vnútrozemských vodných cestách. 
Najdôležitejším prínosom projektu je zabezpečenie interoperability jednotlivých aplikácií v celoeurópskom meradle. Výsledky, ktoré budú získané vo forme štúdií, pilotných projektov alebo implementácií v SR aj v zahraničí, budú sprístupnené všetkým zúčastneným krajinám.
Všetky navrhované témy projektu IRIS Europe za SR sú v súlade s dopravnými stratégiami a dopravnou politikou SR. Účasť Slovenskej republiky v projekte IRIS Europe sleduje oblasti riešenia, ktorých podrobnejší rozpis je zhrnutý v samostatnej prílohe .

5.	Nadväznosť projektu IRIS Europe na práce vykonané v rámci rezortu MDPT SR 
MDPT SR v posledných rokoch zadalo niekoľko štúdií, ktoré riešil VÚD, a. s.: „Špecifikovanie podmienok pre implementáciu RIS na Slovensku“ (2005), „Riečne informačné služby ako súčasť celoeurópskeho systému RIS – testovacie centrum v rezorte dopravy  RIS VD“ (2004).
Hlavná aktivita Slovenska v oblasti RIS sa sústreďovala na projekt COMPRIS. V riešiteľskom konzorciu projektu bol VÚD, a. s. Žilina, Detašované pracovisko výskumu vo vodnej doprave Bratislava, ďalej  to boli zástupcovia administratívy ŠPS v Bratislave, Slovenský vodohospodársky podnik OZ Bratislava v oblasti digitálnych plavebných máp a ako zástupca malých a stredných podnikov spoločnosť KIOS, s.r.o. Piešťany, ktorá prispievala k vývoju programových aplikácií. Ako kooperanti v projekte boli Slovenská plavba a prístavy (ďalej len „SPaP“), a. s. Bratislava, ktorá poskytla plavidlá na testy výsledkov projektu COMPRIS a SHMÚ a zabezpečila vývoj aplikácie elektronických plavebných správ pre vodcov plavidiel a dodávku dát o vodných stavoch a počasí pre testy. Významnou časťou projektu bolo riešenie cez hraničných plavebných informácií v projekte COMPRIS. Táto čiastková úloha bola koordinovaná zo Slovenskej republiky. V priebehu roku 2005 MDPT SR aktívne spolupracovalo na projekte „IRIS Master Plan“ pre Európsku komisiu. Tento projekt mal za cieľ navrhnúť postup implementácie harmonizovaných RIS na európskych vodných cestách v priebehu najbližších rokov. 

6.	Plánovanie financovania projektu
Celkové náklady na projekt sú 4.146 tis. EUR. Projekt je spolufinancovaný z programu Európskej únie TEN-T do výšky 50 % nákladov na riešenie a skúšobné projekty. 
Náklady jednotlivých krajín sú nasledovné:

Krajina	Partner	Spolu	Zdroje TEN-T	Zdroje štátny rozpočet	
Maďarsko	Hungarian Ministry of Economy and Transport	596.000	298.000	298.000	
Rakúsko	Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie	1.200.000	600.000	600.000	
Slovensko	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	1.200.000	600.000	600.000	
Holandsko	Ministry of Transport and Waterways	800.000	400.000	400.000	
Belgicko	Administratie Waterwegen en Zeewegen	150.000	75.000	75.000	
Francúzsko	VNF – voices navigables de France	200.000	100.000	100.000	
	Spolu	4.146.000	2.073.000	2.073.000	

Návrh na financovanie projektu IRIS Europe pre roky 2006 – 2007 pre SR:
Rok	Náklady na riešenie v tis. EUR	
	celkom	z toho ŠR	Iné zdroje	zdroje z TEN-T	
2006	520	220	0	300	
2007	680	380	0	300	
Celkom		1.200	600	0	600	

V predpokladaných finančných podmienkach projektu boli pre SR rezervované na čerpanie prostriedky v celovej výške 600 tis. €, čo pri plánovaní na roky 2006/2007 pri 50% spoluúčasti financovania predstavuje nárok na vlastné zdroje celkom cca 24 mil. Sk v rozdelení 8 mil. Sk/2006 a 16 mil. Sk/2007. Tieto prostriedky však neboli nárokované v rozpočtovej kapitole MDPT SR na rok 2006, pretože štátny rozpočet na rok 2006 už bol uzatvorený. V čase predkladania tohto iniciatívneho materiálu ešte nie je oficiálne rozhodnuté o zaradení projektu do programov TEN-T. Na základe stanoviska sekcie rozpočtu a vnútornej správy MDPT SR sa ako optimálne riešenie spolufinancovania projektu z prostriedkov štátneho rozpočtu ukazuje cez prostriedky na prvku 07T0104 „Podpora rozvojových úloh v oblasti informatizácie spoločnosti“

7.	Plánovaný výstup projektu
Tým, že SR vstúpi do projektu IRIS Europe sa vytvoria podmienky pre:
•	urýchlenie procesu implementácie RIS a realizácie využívania telematiky a informačných a komunikačných technológií vo vnútrozemskej vodnej doprave v SR, 
•	naplnenie cieľov vyplývajúcich z „Dopravnej politiky Slovenskej republiky do roku 2015“ v oblastiach modernizácie a rozvoja dopravnej infraštruktúry, znižovania negatívnych vplyvov dopravy na životné prostredie, zvyšovania kvality a rozvoja služieb v doprave ako aj zvyšovania bezpečnosti dopravy a bezpečnostnej ochrany,
•	naplnenia požiadaviek smernice RIS o prijatí opatrení potrebných na zavedenie RIS na vnútrozemských vodných cestách a zapojenia Slovenskej republiky do prípravy a ďalšieho vývoja technických požiadaviek, predpisov a podmienok súvisiacich s harmonizáciou a štandardizáciou riečnych informačných služieb vrátane účasti v príslušných vysokých orgánoch a expertných skupinách, 
•	transpozíciu smernice RIS a uvedenie do účinnosti príslušných zákonov, iných právnych a správnych opatrení potrebných na dosiahnutie súladu so smernicou RIS do 20. októbra 2007, ktorá bude pozostávať z novely zákona 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a k tomu nadväzného vykonávacieho právneho predpisu vydaného ministerstvom. 
•	zvýšenie finančných prostriedkov na podporu  implementácie smernice RIS v SR o prostriedky z európskych zdrojov s priaznivým dosahom na administratívu i komerčný sektor, 
•	nadviazanie na existujúce pôsobenie slovenských výskumných i komerčných organizácií vo harmonizačných a štandardizačných aktivitách v oblasti riečnych informačných služieb, a tým zabezpečenie kontinuity zo strany Slovenskej republiky a ovplyvňovanie ďalšieho vývoja v oblasti RIS.

Príloha
Oblasti riešenia projektu IRIS Europe
Oblasť 1:  Infraštruktúra pre manažment plavebnej situácie
Vybudovanie infraštruktúry pre manažment plavebnej situácie, hlavne v Slovenskej republike, je jedným z primárnych cieľov projektu IRIS Europe v rámci implementácie riečnych informačných služieb.  V tejto oblasti sa Slovenská republika v rámci inštalácie skúšobnej prevádzky RIS zameria na vybudovanie pobrežnej infraštruktúry a prípravy podporného programu pre zabezpečenie vybavenia lodí príslušnými zariadeniami. 
(Jednotlivé aktivity v tejto oblasti budú riešené v období rokov 01/2006 až 05/2007.)
Aktivita 1.1:      Pilotná (skúšobná) implementácia infraštruktúry na riadenie plavebnej situácie zahŕňa:
•	Inštaláciu základných staníc AIS na slovenskom úseku Dunaja ako aj spoločných hraničných úsekoch a inštaláciu národného RIS centra.
Aktivita 1.3: 	Výmena údajov týkajúcich sa lokalizácie plavidiel a sledovania ich dráhy na medzinárodnej úrovni, ako aj poskytovanie vybraných údajov užívateľom RIS
•	Zber informácií, definovanie technického, legislatívneho a prevádzkového rámca pre národnú a medzinárodnú výmenu údajov a následné definovanie procesov výmeny informácií;
•	Definovanie rozhraní medzi poskytovateľmi údajov a autorizovanými užívateľmi, ktorí dostávajú príslušný set informácií (orgány štátnej správy, komerční užívatelia).
Aktivita 1.4: 	Zdieľanie a výmena evidenčných a klasifikačných údajov o lodiach na základe unikátneho označenia lodí (hull data)
•	Stanovenie procedúr, legislatívy a definovanie systémov na výmenu evidenčných údajov o lodi na základe unikátneho označenia lodí (hull data); 
•	Vytvorenie a prepojenie databáz v Rakúsku, v Slovenskej republike, v Maďarsku a Holandsku.
Aktivita 1.6:	Podporný program pre vybavenie lodí zariadeniami RIS
Oblasť 2: Cezhraničné služby elektronickej verejnej správy - „e-government“
Cezhraničné služby elektronickej verejnej správy (e-government), výmena dát na národnej i medzinárodnej úrovni umožňujú rýchlu a spoľahlivú výmenu dôležitých údajov a tým zohrávajú dôležitú úlohu vo vnútrozemskej vodnej doprave. V rámci projektu IRIS Europe budú v tejto oblasti na Slovensku uskutočnené nasledovné aktivity: 
(Jednotlivé aktivity v tejto oblasti budú riešené v období rokov 04/2006 až 08/2007.)
Aktivita 2.1:      Analýza požiadaviek predstavuje: 
•	vymedzenie požiadaviek administratívy týkajúcich sa služieb „e-government“ (napr. elektronické podávanie hlásení o nebezpečnom tovare, elektronické hlásenia v predstihu na podporu procedúr colnej a hraničnej kontroly, zber štatistických údajov, ...);
•	vymedzenie požiadaviek komerčných užívateľov týkajúcich sa nových služieb, ktorí sú povinní poskytovať potrebné hlásenia príslušným vládnym orgánom so zameraním najmä na elektronické hlásenia.
Aktivita 2.2:	Definovanie procedúr a legislatívy zahŕňa spracovanie súčasných procedúr a príslušnej legislatívy pre uvažované služby „e-government“ na základe predchádzajúcej analýzy požiadaviek užívateľov, tak administratív ako aj komerčných užívateľov
Aktivita 2.3:	Definovanie systémov a cezhraničnej výmeny dát
•	Definovanie technických, legislatívnych a prevádzkových rámcových podmienok pre medzinárodnú výmenu RIS dát;
•	Stanovenie technickej realizovateľnosti výmeny dát, najmä zohľadňujúc bezpečný prenos citlivých dát;
•	Definovanie rozhraní medzi rôznymi užívateľmi systému;
•	Definovanie procedúr pre bezpečnú cezhraničnú výmenu dát medzi rôznymi užívateľmi systému.
Aktivita 2.4:	Implementácia pilotnej infraštruktúry s cieľom umožniť orgánom verejnej správy prijímať elektronické hlásenia o tovare a ceste v Rakúsku, v Slovenskej republike, v Maďarsku a vo Francúzsku.
Aktivita 2.5: 	Skúšobná implementácia pilotných služieb pre nebezpečný tovar
•	Definovanie technických, legislatívnych a prevádzkových rámcových podmienok pre národnú a medzinárodnú výmenu údajov týkajúcich sa nebezpečného tovaru;
•	Definovanie rozhraní medzi poskytovateľmi údajov o ceste s nebezpečným tovarom na palube lodi a autorizovanými užívateľmi systému;
•	Skúšobná implementácia služieb v Rakúsku, v Slovenskej republike a v Maďarsku pre elektronické hlásenia o ceste s nebezpečným tovarom na palube lodi.
Aktivita 2.6:	Skúšobné testovanie pilotných služieb pre nebezpečný tovar
•	Testovania skúšobnej implementácie služieb pre nebezpečný tovar v Rakúsku, v Slovenskej republike a v Maďarsku pre elektronické hlásenia údajov o ceste s nebezpečným tovarom na palube lode a následné spracovanie výsledkov testovania;
•	Vypracovanie záverov a odporúčaní pre finálnu implementáciu služieb, prípadne nových identifikovaných funkcií a služieb.
Oblasť 3: Skúšobná implementácia environmentálnych služieb
V rámci tejto oblasti sa Slovenská republika pri realizácii projektu IRIS Europe sústredí na riešenie problematiky riadenia a kontroly odpadov z lodí a otázok poskytovania plavebných informácií s cieľom predchádzania nehodám vrátane rýchlej reakcie a odstraňovania ich následkov.
Jednotlivé aktivity v tejto oblasti budú riešené v období rokov 10/2006 až 11/2007.
Aktivita 3.1:	Riadenie a kontrola odpadov z lodí – zahŕňa: 
•	Zber informácií o súčasnom stave nakladania s odpadmi, 
•	Identifikáciu potrieb orgánov verejnej správy zodpovedných za monitorovanie a kontrolu likvidácie odpadu z vnútrozemských lodí ako aj potrieb veliteľov lodí o možnostiach likvidácie odpadu z lodí. 
•	Špecifikáciu „služby riadenia odpadov“ na základe zozbieraných informácií a definovanie technických, právnych a prevádzkových rámcových podmienok:
o	definovaním procesov a prístupových práv pre národnú a medzinárodnú výmenu dát týkajúcich sa príslušných údajov o odpadoch,
o	definovaním rozhraní (interface) medzi poskytovateľmi údajov o odpadoch a autorizovanými užívateľmi, ktorí dostávajú príslušné údaje
•	Inštaláciu skúšobnej prevádzky v Rakúsku, v Slovenskej republike a v Maďarsku na testovanie a demonštráciu služby a odozvu z  implementácie tejto služby
Aktivita 3.2:	Služba predchádzania nehodám a reakcií na nehody – zahŕňa:
•	Zber informácií o súčasnom procese v prípade nehôd na Dunaji v Rakúsku, v Slovenskej republike, v Maďarsku a Holandsku.
•	Identifikáciu potrieb orgánov verejnej správy a záchranných zborov zainteresovaných v procedúre zvládania nehôd na vnútrozemských tokoch súvisiacich s informáciami o zúčastnených lodiach.
•	Špecifikáciu „služby predchádzania a zvládania nehôd“ na základe zozbieraných informácií a definovanie technických, právnych a prevádzkových rámcových podmienok
o	definovaním procesov získavania informácií potrebných na zabránenie nehôd a potrebné pre efektívne predchádzanie a zvládanie nehôd
o	definovaním procesov pre národnú a medzinárodnú výmenu informácií a ich poskytovaním veliteľom lodí, orgánom verejnej správy a záchranným zborom na efektívne predchádzanie nehôd a ich zvládanie.
o	definovaním rozhraní (interface) medzi poskytovateľmi informácií a veliteľmi lodí, orgánmi verejnej správy, či záchrannými zbormi, ktorí dostávajú príslušné informácie.
•	Inštaláciu skúšobnej prevádzky v Rakúsku, v Slovenskej republike a v Maďarsku na testovanie a demonštráciu služby a odozvu z  implementácie tejto služby
Oblasť 4: Koordinácia v koridore VII (kandidátske a tretie krajiny) a medzi krajinami na Rýne, Seine a baltickými krajinami – transfer poznatkov a skúseností
Aktivity v tejto oblasti sú vykonávané projektovými partnermi z Rakúska a Holandska.  
Oblasť 5: Otvorené otázky v harmonizácii a štandardizácii RIS
Slovenská republika sa na základe požiadaviek definovaných v smernici RIS bude musieť aj naďalej podieľať na harmonizácii a štandardizácii v oblasti riečnych informačných systémov. Z tohto dôvodu sa v rámci projektu IRIS Europe zúčastňuje nasledovných aktivít.
Jednotlivé aktivity v tejto oblasti sa riešia v období rokov 01/2006 až 12/2007.
Aktivita 5.1:	Architektúra RIS – architektúra inteligentných dopravných systémov (ITS) definuje rámec, v ktorom prepojené systémy spolupracujú na dodávke dopravných a prepravných služieb. V rámci projektu COMPRIS bola pripravená Architektúra RIS zosúladená s Európskou ITS architektúrou. 
Aktivita 5.2:	Bezpečnosť pasažierov – zahŕňa identifikáciu oblasti potencionálneho nebezpečenstva pre cestujúcich a posádku v rámci vnútrozemskej vodnej prepravy, identifikovanie služieb a príslušných funkcií na zabezpečenie a zlepšenie bezpečnosti cestujúcich vo vnútrozemskej vodnej doprave; definovanie technických, právnych a prevádzkových rámcových podmienok a uskutočniteľnosti definovaných služieb.
Aktivita 5.3:	Štandardizácia RIS technológií – zahŕňa účasť príslušných orgánov štátnej správy, expertov z oblasti implementácie v expertných skupinách a pri štandardizácii systémov RIS, služieb a aplikácií. 
Aktivita 5.4: 	Tréningy a vzdelávanie – vypracovanie konceptov zavádzania RIS do tréningových a vzdelávacích schém pre vládne organizácie ako aj pre komerčných užívateľov
Oblasť 6: Riadenie projektu
Jednotlivé aktivity v tejto oblasti budú riešené v období rokov 01/2006 až 12/2007.
Riadenie projektu zahŕňa nasledovné aktivity:
6.1	Riadenie projektu a kontrola 
6.2	Šírenie poznatkov a výsledkov projektu a ich ďalšie využívanie
6.3	Prepojenie na ďalšie národné a medzinárodné iniciatívy vo vodnej doprave mimo projektu a iniciatívy v oblasti príbrežnej námornej plavby.

Navrhované finančné prostriedky budú rozdelené do oblastí v jednotlivých rokoch realizácie projektu nasledovne (v EUR): 

Aktivity	Interné náklady	Externé náklady	Spolu	
	2006	2007	2006	2007		
Oblasť 1	0	0	406.400	243.600	650.000	
Oblasť 2	0	0	91.000	289.000	380.000	
Oblasť 3	0	0	0	60.000	60.000	
Oblasť 4	0	0	0	0	0	
Oblasť 5	0	0	8.200	16.800	25.000	
Oblasť 6	0	0	28.400	56.600	85.000	
Spolu	0	0	534.000	666.000	1.200.000	

Náklady projektu pokrývajú aktivity v 6 oblastiach a celkové projektové náklady v projekte sú rozdelené nasledovne:
Celkové náklady v projekte podľa oblastí	
Aktivity	Interné náklady	Externé náklady	Celkové náklady	
	Mzdové náklady na realizáciu projektu	Cestovné výdavky	Mzdové náklady na realizáciu projektu	Cestovné výdavky	Uzatvorené kontrakty		
Oblasť 1	0	0	194.000	15.000	1.005.000	1.214.000	
Oblasť 2	0	0	567.800	42.200	795.000	1.405.000	
Oblasť 3	0	0	204.500	15.500	599.000	819.000	
Oblasť 4	0	0	77.000	6.000	0	83.000	
Oblasť 5	0	0	156.100	12.900	181.000	350.000	
Oblasť 6	0	37.000	182.500	15.500	40.000	275.000	
Celkové oprávnené náklady	0	37.000	1.381.900	107.100	2.620.000	4.146.000	

Z  uvedeného celkového rozpočtu projektu slovenský podiel je rozdelený nasledovne:
Slovensko ( MDPT SR)	
Aktivity	Interné náklady (EUR)	Externé náklady (EUR)	Celkové náklady	
	Mzdové náklady na realizáciu projektu	Cestovné výdavky	Mzdové náklady na realizáciu projektu	Cestovné výdavky	Uzatvorené kontrakty		
Oblasť 1	0	0	51.500	3.500	595.000	650.000	
Oblasť 2	0	0	121.500	8.500	250.000	380.000	
Oblasť 3	0	0	19.000	1.000	40.000	60.000	
Oblasť 4	0	0	0	0	0	0	
Oblasť 5	0	0	23.000	2.000	0	25.000	
Oblasť 6	0	0	78.000	7.000	0	85.000	
Celkové oprávnené náklady	0	0	293.000	22.000	885.000	1.200.000	

Je potrebné zabezpečiť vlastné zdroje na 50% spolufinancovanie projektu zo strany SR:
-	pre rok 2006 = 8 mil. Sk
-	pre rok 2007 = 16 mil. Sk

Poznámka: v celom textu použiť Slovenská republika v príslušnom gramatickom tvare alebo SR.