NÁVRH VALORIZAČNÉHO MECHANIZMU

Uplatnením valorizačného mechanizmu1 sa vlastne predpokladá zabezpečenie  „hospodársko-politického“ regulovania taríf. Jeho opodstatnenosť je na jednej strane odvodená od inštitútu ekonomicky oprávnených nákladov (EON) v zmysle platnej cenovej legislatívy a na strane druhej od medziročného príjmového indexu obyvateľstva v reálnom vyjadrení ako globálneho ukazovateľa potenciálneho dopytu po verejnej osobnej doprave z hľadiska zmien v sociálnej úrovni obyvateľstva. 
Index zmeny EON je tak priemerovaný príjmovým indexom za účelom  eliminácie možného „cenového diktátu“ a zahrnutia zmeny reálnych príjmových parametrov obyvateľstva ako podmieňujúceho faktora dopytu v rámci celkovej príjmovej únosnosti potenciálnych cestujúcich. Valorizačný koeficient tak v sebe integruje ponuku s dopytom a jeho modifikovaný rozmer koriguje cenu dopravného výkonu (tarifu) k finančným možnostiam dopytu.
Základnou podmienkou reálnosti celého valorizačného mechanizmu je objektívnosť východiskovej základne mechanizmu – objektívna výška východiskových  ekonomicky oprávnených nákladov vynakladaných na  dopravné služby v regulovanom tarifnom rámci.
V prípade železničnej osobnej dopravy boli východiskové ekonomicky oprávnené náklady na realizované výkony vo verejnom záujme zdokumentované medzinárodným auditom v r. 1999, ktoré boli akceptované pri realizácií uznesenia vlády č. 544/1999 a s uznaním záväzku štátu za realizované výkony vo verejnom záujme v železničnej doprave za roky 1998 a 1999.
Na tento audit treba kontinuálne nadviazať i formou valorizačného mechanizmu ako pre železničnú dopravu tak i pre ostatné druhy verejnej hromadnej dopravy osôb, pričom sa treba zamerať na dodržiavanie platnej a v budúcnosti upravovanej cenovej legislatívy najmä čo sa týka vykazovania EON. Ich auditovaná a valorizovaná výška potom predstavuje základňu pre výpočet úhrady straty ako rozdielu medzi tržbami a nákladmi. EON sú chápané v zmysle platnej cenovej legislatívy ako kategória, ktorej uplatňovanie modifikuje vyváženosť tarifnej úrovne s disponibilnými verejnými zdrojmi na vykrytie straty.
Valorizačný mechanizmus svojim ponímaním vlastne eliminuje nebezpečenstvo cenového diktátu zo strany dopravcu, keďže je viazaný na EON v spojitosti s realizáciou výkonov vo verejnom záujme na zmluvnom základe. Ak sa kompetencie v oblasti taríf prenesú na objednávateľa výkonov vo verejnom záujme, vytvorí sa tak inštitucionálny predpoklad súladu všetkých troch atribútov: parametre výkonu vo verejnom záujme -  cena - výška úhrady. Tarifa sa tak stane ekonomickou veličinou, ku ktorej sa naviažu výkony, a nie naopak.  Vytvorí sa  tlak aj na vnútornú racionalizáciu hospodárenia dopravných systémov, ktorý je založený na inštitúte EON v zmysle platnej legislatívy. Je vecou objednávateľa výkonov (ministerstvo, orgán územnej verejnej správy), aby túto kategóriu nákladov „podchytil“ a tým ustrážil ako nároky na verejné zdroje tak i únosné parametre cestovného. Cena za dopravu sa realizáciuou valorizačného mechanizmu objektivizuje, čo je predpoklad reálneho uplatňovania trhovo-sociálnych princípov na trhu verejnej osobnej dopravy.
	Kvantifikované tržby, vo vzťahu k doterajším skokovým úpravám taríf, nepriniesli výrazné pozitívne zlepšenie ekonomickej a prevádzkovej situácie dopravcov, preto je nutné v oblasti taríf zaviesť mechanizmus valorizácie, ktorý by tarifu pružne prispôsoboval zmenám ekonomických podmienok prostredia, či už na strane vstupov alebo výstupov.

	1 Navrhovaný systém valorizácie je výsledkom exaktného výskumu vo Výskumnom ústave dopravnom na základe zahraničných skúseností. V niektorých európskych krajinách napr. v Belgicku sa viaže cenový trend verejnej osobnej dopravy na vývoj kúpnej sily obyvateľstva. Analógia je teda zrejmá, pričom navrhovaný tarifný mechanizmus u nás uvažuje so vstupmi, ktoré sú sledované Štatistickým úradom SR.
											
Valorizačný mechanizmus: (premietnutie  inflačného rastu ekonomickej ceny výkonu)

Kv        -	valorizačný koeficient

EON -	ekonomicky oprávnené náklady
Z       -	zisk dopravcu v stanovenej výške
T       -	tržby
D      - 		úhrada  straty z výkonov vo verejnom záujme 

iEON  - 	medziročný index zmeny EON  odvodený v zmysle prílohy č. 1 materiálu
p      - 	medziročný príjmový index obyvateľstva v reálnom vyjadrení 2

			ip
		p = –––––––			ip  =  	medziročný index zmeny priemerných 
			ic				peňažných príjmov domácností
		ic =	medziročný index zmeny spotrebiteľských
							cien

Cv     - 	valorizovaná tarifa
Cm       - 	tarifa v predchádzajúcom roku

Poznámky:

-	Položky EON, Z, T, D sú kalkulované pre obdobie, na ktoré sa uzatvára zmluva o výkonoch vo verejnom záujme. Ostatné položky sa vzťahujú k minulému obdobiu.

-	Štátny rozpočet, resp. samosprávne rozpočty v rámci svojich možností (za účasti MF SR) stanovia hranicu zmeny EON  (index rastu EON), pri ktorej sa bude iniciovať valorizačný mechanizmus v závislosti na rozpočtových  možnostiach. Tým sa určí aj maximálny podiel, v ktorom možno do ceny premietnuť zvýšenie cien určených vstupov vo vymedzenom období.

	2 vývoj priemerných peňažných príjmov v domácnosti v pomere k vývoju spotrebiteľských cien (podľa metodiky ŠU SR)

							

Modelový výhľad valorizácie taríf na báze barému verejnej osobnej dopravy

Východiskový vzťah:

EON + Z	=	ekonomická cena - Ce
T + D		=	tržby so zarátaním úhrady straty - TD
	Kv 	-	valorizačný koeficient
	iEON 	-	index rastu EON
	p	-	príjmový index

		ba  = bm    .  Kv
		ba	-	barém aktuálny  [Sk/oskm]
		bm	-	barém minuloročný [Sk/oskm]

Pravidelná autobusová doprava (SAD – bez MHD)		[ba  - Sk/oskm]
Rok/ukazov.	2001	2002	2003	2004	2005	
Ce/TD	1,10	1,10	1,05	1,02	1,01	
iEON	1,15	1,10	1,15	1,10	1,05	
P	1,10	1,20	1,10	1,15	1,15	
Kv	1,24	1,26	1,18	1,15	1,11	
ba	0,95	1,20	1,42	1,63	1,81	

Železničná osobná doprava 			 		[ba  - Sk/oskm]
Rok/ukazov.	2001	2002	2003	2004	2005	
Ce/TD	1,10	1,10	1,10	1,05	1,05	
iEON	1,10	1,05	1,02	1,03	1,04	
P	1,10	1,20	1,10	1,15	1,15	
Kv	1,20	1,24	1,17	1,14	1,15	
ba	0,93	1,15	1,35	1,54	1,77	
Veličiny sú stanovené modelovým výpočtom na základe odborného odhadu