Príloha 2
1	Stav informačno-bezpečnostného povedomia a vzdelávania v IB v SR
V tejto kapitole popisujeme stav bezpečnostného povedomia a vzdelávania v IB v Slovenskej republike. Vzhľadom na krátkosť času nebolo možné vykonať reprezentatívny prieskum a pripraviť analýzu daného stavu, preto táto kapitola vychádza z dokumentov dostupných na webe, predchádzajúcich prieskumov stavu IB v SR a poznatkov autorov tejto štúdie. Aby sme uľahčili porovnanie so situáciou vo svete, zachovávame podobné členenie ako v tretej kapitole.
1.1	Informačno-bezpečnostné povedomie
Na Slovensku neexistuje inštitúcia, ktorá by sa zaoberala ochranou celého digitálneho priestoru SR vo všeobecnosti a zvlášť zvyšovaním bezpečnostného povedomia verejnosti. Úroveň bezpečnostného povedomia v SR sa systematicky nesleduje a SR nedodala podklady do štúdie o zvyšovaní úrovne bezpečnostného povedomia v členských krajinách EÚ, vypracovanej v roku 2005 agentúrou ENISA.  Napriek tomu sa spontánne rozvíjajú rôzne aktivity napomáhajúce rast úrovne bezpečnostného povedomia. Najširší záber majú masovokomunikačné prostriedky. Televízie  (verejná i súkromné):
-	zverejňujú správy o zaujímavých udalostiach súvisiacich s bezpečnostnými incidentami (napr. prienik hackerov do systémov NBÚ, únik databáz klientov), počítačovou kriminalitou alebo spracúvajú divácky atraktívne témy (napr. šifrované CD ROM so zoznamami klientov nebankových subjektov),
-	pozývajú odborníkov na vyjadrenie k divácky zaujímavým témam (elektronický podpis, informatizácia spoločnosti, odpočúvanie telefonických hovorov, infiltrácie systémov),
-	uvádzajú dobrodružné filmy o hackeroch, šifrovaní a kryptoanalýze, počítačovej kriminalite, odpočúvaní, sledovaní, prevodoch peňazí, prienikoch do systémov,
-	vysielajú reklamné relácie, ktoré majú vzdelávací charakter.

Podobné témy sa sporadicky objavujú v tlači a rozhlase. Pokiaľ ide o žurnalistiku, k bezpečnostným incidentom sa častokrát vyjadrujú laici rôznych úrovní, a tak verejnosť získava o udalostiach skreslený pohľad.

Slovenské vydavateľstvá vydali niekoľko beletristických kníh (Digitálna pevnosť, Enigma, Posledný templár), zameraných na šifrovanie, kryptoanalýzu, prieniky do informačných systémov. Keďže ide o atraktívnu problematiku, rozličné formy počítačovej kriminality a bezpečnostné incidenty sa bežne vyskytujú v dobrodružnej literatúre. Význam týchto aktivít na zvyšovanie bezpečnostného povedomia nemožno preceňovať. Diváka alebo čitateľa nanajvýš upozornia na možnosť zneužitia IKT. Beletria a dobrodružné filmy však kvôli zvyšovaniu čitateľského/diváckeho záujmu prikrášľujú, a najmä skresľujú skutočnosť (bagatelizujú alebo naopak preceňujú hrozby, dopady a riziká IKT systémov).

Štátne orgány sa zvyšovaniu bezpečnostného povedomia v širšom rozsahu systematicky nevenujú, ale podieľajú sa na ad hoc aktivitách typu Kry-sa (projekt ITAS). 

1.2	Stredoškolské vzdelávanie
V študijných plánoch informatiky pre 4-ročné a 8-ročné gymnáziá boli (v roku 2001) v rámci témy Informačná spoločnosť zaradené nasledujúce témy:
-	kódovanie a šifrovanie údajov,
-	licencie programov – freeware, shareware, právna ochrana,
-	kriminalita – zneužívanie údajov, prienik cez ochranu systému,
-	vírusy – etika, ochrana.
Podobné témy boli zaradené do študijných programov informatiky pre stredné odborné školy:
-	právna kultúra, 
-	počítačová bezpečnosť informačných systémov (autentifikácia užívateľa), 
-	licencie programov (freeware, shareware), 
-	právna ochrana, 
-	prienik cez ochranu systému.
Keďže  v súčasnosti prebieha reforma stredoškolského štúdia, nie je známe, aké bude postavenie informatiky v stredoškolskom štúdiu a aký obsah bude mať. Uvedené témy v študijných programoch a plánoch vytvárajú (pri vhodnom naplnení konkrétnym obsahom) dostatočný priestor pre budovanie bezpečnostného povedomia stredoškolákov.
1.3	Nesystematické a firemné vzdelávanie
Ponuka firemného vzdelávania na Slovensku je štruktúrou podobná firemnému vzdelávaniu vo vyspelých krajinách, rozdiel je v rozsahu a kvalite ponuky. Interné školenia vlastných zamestnancov organizujú inštitúcie pre nových zamestnancov, pri zavedení nových technológií, resp. na základe legislatívnych požiadaviek (zákon o ochrane osobných údajov). O rozsahu, pravidelnosti a kvalite takého vzdelávania nie sú dostupné informácie. Kurzy a školenia pre verejnosť organizujú konzultačné a vzdelávacie firmy na komerčnej báze.  Kurzy sú určené buď pre verejnosť, alebo pre určitú cieľovú skupinu (podnikatelia, IT manažéri, verejná správa, finančné inštitúcie a pod.) a sú zamerané buď na základy IB, alebo na užšiu aktuálnu tému (ochrana osobných údajov, audit, riadenie IB, elektronický podpis a i.). 

Odborné konferencie na tému IB každoročne organizuje SASIB (Slovenská asociácia pre informačnú bezpečnosť), ISACA (konferencia ABIT) a príležitostne aj iné organizácie, napr. AEC (Association for Electronic Commerce). IB nachádza miesto aj na iných odborných a vedeckých konferenciách (INFOSEM, SOFSEM, ITAPA, Mapa), resp. sprievodných podujatiach výstav (Security, Cardea). V poslednom období sa o informačnú bezpečnosť začal zaujímať IIR (Institute for International Research), ktorý v roku 2008 zorganizoval na Slovensku dve odborné konferencie eGovernment SR a IT Security SR 2008.

Špeciálnym prípadom sú finančné inštitúcie. Pre informatikov a bezpečnostných manažérov  boli určené kurzy organizované na FMFI UK a FEI STU. Odborníci z FMFI pripravili intenzívny kurz na tému elektronický podpis a PKI pre NBS SR.

Medzinárodné IT firmy ponúkajú na Slovensku vzdelávanie prostredníctvom svojich slovenských pobočiek alebo partnerov s obsahom a úrovňou ekvivalentné medzinárodnému vzdelávaniu. Príkladom sú vzdelávacie aktivity Microsoft, Cisco, Symantec, IBM, Oracle a i. Väčšina týchto kurzov je orientovaná produktovo (a pritom nie bezpečnostne) a cenovo k ekvivalentným medzinárodným kurzom. Okrem plateného vzdelávania IT firmy poskytujú bezplatne aj niektoré odborné materiály dostupné v elektronickej forme. 

K zvyšovaniu bezpečnostného povedomia a vzdelávaniu v IB na Slovensku prispieva aj tlač, ktorej pôsobenie nie je možné jednoznačne zaradiť do jednej z predchádzajúcich kategórií vzdelávania. Zameriava sa na rozličné cieľové skupiny a publikované materiály svojou úrovňou pokrývajú základy IB pre laikov až po špecializované témy vhodné pre špecialistov v IB.
Počítačové časopisy (PC revue), hospodárske periodiká (Trend) venujú vybraným témam IB väčší priestor a  využívajú najmä odborné autorské zázemie. Časopis e-Focus sa pravidelne zaoberá témami súvisiacimi s informačnou bezpečnosťou a okrem toho vydal monotematické čísla zamerané na informačnú bezpečnosť. Články venované bezpečnostným témam príležitostne vychádzajú aj v iných publikáciách (napr. Poradca podnikateľa – výklad zákona o elektronickom podpise). Systematicky sa problematikou IB zaoberá časopis Data security management, vydávaný v Českej republike, určený pre manažérov aj odbornú IT verejnosť. Časopis je dostupný aj na Slovensku. Na Slovensku firma Digital Visions, s. r. o. vydáva časopis INFOWARE  určený pre podobný okruh čitateľov ako DSM. DSM vydal na Slovensku niekoľko knižných, voľne distribuovateľných publikácií, venovaných rozličným aspektom IB (Riadenie a audit IB, Business continuity management).  DSM, INFOWARE a spomínané publikácie sú použiteľné aj na vzdelávanie manažérov, informatikov-nešpecialistov a čiastočne aj špecialistov v IB.
1.4	Profesné vzdelávanie na Slovensku
Vzhľadom na otvorenosť vzdelávacích programov, spojených s profesným vzdelávaním a častou dostupnosťou zdrojov v elektronickej podobe sú prakticky všetky vyššie spomenuté certifikačné programy dostupné na Slovensku. V oblasti platformovo špecifických vzdelávacích programov sú na Slovensku dostupné prostredníctvom samotných gestorov alebo ich partnerských organizácií vzdelávacie programy všetkých relevantných globálnych dodávateľov technologických platforiem (Microsoft, Cisco, RedHat, Oracle, ...). Tieto certifikáty sú veľmi obľúbené medzi IT špecialistami na Slovensku a reprezentujú akceptovanú znalostnú bázu. Absolvovanie certifikačného testu je možné priamo v SR, obvykle prostredníctvom autorizovaných testovacích centier.
Spomedzi platformovo nešpecifických vzdelávacích programov pre informatikov a vzdelávacích programov pre špecialistov sú v prostredí SR akceptované a významnejšie zastúpené certifikáty CISA, CISSP a CISM. Vzdelávanie pre účely získania týchto certifikátov je realizované prakticky výhradne samoštúdiom (ISACA pripravuje kurzy pre CISA certifikát, počet doterajších absolventov je nevýznamný vzhľadom k počtu certifikovaných). Certifikačná skúška pre certifikáty CISA a CISM sa koná dvakrát ročne, pričom testovacie centrum je aj v SR. Lokálne organizácie ISACA (chapters) disponujú prístupom k úplným a aktuálnym školiacim materiálom pre certifikáty gestorované ISACA, pričom tieto môžu byť použité pre účely vzdelávacích aktivít. Absolvovanie certifikačnej skúšky pre certifikát CISSP v SR doteraz nebolo možné, každoročne je však viacero (10 až 20) skúšok uskutočnených v priebehu roka na rôznych miestach Európy (väčšina skúšok je realizovaná v USA). 
1.5	Akademické vzdelávanie
IB sa vyučuje na nasledujúcich slovenských vysokých školách:
-	Slovenská technická univerzita Bratislava  (FEI STU a FIIT STU),
-	Univerzita Komenského v Bratislave (FMFI UK),
-	Akadémia Policajného zboru v Bratislave, 
-	Univerzita sv. Cyrila  a Metoda Trnave,
-	Univerzita Mateja Bela Banská Bystrica,	
-	Technická univerzita v Košiciach,
-	Žilinská univerzita v Žiline,
-	Ekonomická univerzita v Bratislave
Najprepracovanejší systém vzdelávania v IB v súčasnosti majú tri fakulty – Fakulta elektrotechniky a informatiky SFU, Fakulta informatiky a informačných technológií STU a Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK v Bratislave. Na všetkých troch uvedených fakultách existujú skupiny odborníkov, ktorí sa venujú teoretickému výskumu v niektorej oblasti IB  a zabezpečujú aj výučbu vybraných predmetov IB vo všetkých troch stupňoch univerzitného vzdelávania. FEI STU ponúka špeciálny program zameraný na informačnú bezpečnosť ako špecializáciu v rámci akreditovaného študijného programu Aplikovaná informatika. Na FIIT STU a FMFI UK  je IB súčasťou informatických predmetov a tiež sa vyučuje niekoľko predmetov špecializovaných na informačnú bezpečnosť. Na každej z týchto troch fakúlt sa študenti špecializujú na informačnú bezpečnosť aj prostredníctvom zamerania bakalárskych a magisterských prác. Za posledných 10 rokov obhájilo dizertácie v oblasti IB 10 doktorandov (FMFI 2, FIIT 2 a FEI 6), v súčasnosti je v doktorandskom štúdiu cca. 10 študentov. IB sa na uvedených fakultách ponúka aj v rámci iných foriem vzdelávania (najmä krátkodobé kurzy, semináre pre odbornú verejnosť (interné, uzavreté aj otvorené), odborné a vedecké konferencie). 
Na Akadémii policajného zboru MV SR vyučujú predmety IB a počítačová kriminalita. V roku 2008 tu bola obhájená doktorská dizertácia „Možnosti ochrany informácií v informačných systémoch“, ktorá by po malých úpravách mohla slúžiť ako dobrý študijný materiál najmä pre prvé dve cieľové skupiny uvedené v kapitole 2. Na ostatných uvedených vysokých školách sa IB buď nevyučuje, alebo sa bezpečnostné aspekty IKT preberajú v rámci iných predmetov. Samostatnú prednášku venovanú IB ponúkajú okrem spomenutých vysokých škôl len na  ďalších piatich vysokých školách v SR.