Informácia 
o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy 
predsedu vlády SR M.Dzurindu 
vo Fínskej republike v dňoch 19.-20.12.2001

Oficiálnu návštevu Fínskej republiky (FR) vykonal na pozvanie predsedu fínskej vlády Paavo Lipponena v dňoch 19.-20. decembra 2001 predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. V jej priebehu bol prijatý a rokoval s P.Lipponenom, prijala ho fínska prezidentka Tarja Halonenová, vystúpil pred členmi Konfederácie fínskeho priemyslu a zamestnávateľov a navštívil spoločnosť Nokia.

Predmetom rozhovorov M.Dzurindu s fínskymi predstaviteľmi boli otázky európskej a euroatlantickej integrácie v kontexte úspešne sa rozvíjajúcich slovensko - fínskych vzťahov, ako aj výmena názorov na aktuálne otázky širších medzinárodných vzťahov.

 Obsah a výsledky rokovaní

Bilaterálne vzťahy

	Obe strany v rozhovoroch ocenili bezproblémové, otvorené a intenzívne sa rozvíjajúce bilaterálne vzťahy medzi SR a FR, ako aj rast vzájomného obchodu v r. 2001. 
	
V záujme rozvoja  aktívneho politického dialógu na najvyššej úrovni slovenská strana pripomenula platnosť pozvaní pre prezidentku FR T.Halonenovú a predsedníčku parlamentu R.Uosukainenovú na návštevu SR. 

Obe strany zhodne konštatovali existenciu možností rozvoja vzájomnej obchodnej spolupráce, ocenili  mierny nárast obchodnej výmeny v r. 2001 a vyslovili sa za jej ďalšiu intenzifikáciu. M.Dzurinda informoval o krokoch slovenskej vlády na zlepšenie investičného prostredia a uviedol, že v roku 2001 sa zvýšili zahraničné investície v SR. Slovenský premiér v tejto súvislosti prejavil záujem o väčší prílev investícií FR do SR, ktoré sú, na rozdiel od iných škandinávskych štátov,  len nepatrné. P. Lipponen ocenil prijatie nového investičného zákona v SR. Vyjadril presvedčenie, že Fíni budú v SR viac investovať, vrátane firmy Nokia. Fínsky premiér vyzval k väčšej aktivite slovenských podnikateľov a v tejto súvislosti ocenil stretnutie slovenského premiéra s predstaviteľmi fínskych hospodárskych kruhov. 

Za perspektívnu oblasť vzájomnej spolupráce obaja premiéri označili obranný priemysel. P.Lipponen v tejto súvislosti naznačil potrebu väčšej iniciatívy oboch rezortov obrany, pričom ocenil finalizáciu prípravy Memoranda o porozumení medzi ministerstvami obrán FR a SR. Ocenil aj návrh na spoločnú spoluprácu SR a FR na tretích trhoch (Rusko, Pobaltské krajiny, Bielorusko). 

Slovenská strana konštatovala, že aj napriek pozitívam presunu ZÚ FR akreditovaného pre SR z Prahy do Viedne za najvýhodnejšie považuje otvorenie efektívneho ZÚ FR na Slovensku. Fínska strana v tejto súvislosti opätovne uviedla, že realizácii tohto riešenia zatiaľ bráni nedostatok finančných prostriedkov vzhľadom na úsporné opatrenia vo fínskej zahraničnej službe. Avšak zriadenie efektívneho zastupiteľského úradu v SR považuje FR za prioritu a zrealizuje ju najneskôr pri vstupe SR do Európskej únie.

Rozširovanie EÚ a integrácia SR do únie

	Predseda vlády M.Dzurinda vyjadril spokojnosť so závermi summitu v Laeken. Potvrdil, že SR bude ku koncu r. 2003 pripravená na vstup do EÚ, kam by sme radi vstúpili súčasne s krajinami V4 a informoval o 75% podpore verejnosti vstupu SR do únie. Poďakoval za fínsku podporu integrácii SR do EÚ a pripomenul, že španielske predsedníctvo plánuje prípravu textov prístupových zmlúv kandidátskych krajín.

	Premiér P. Lipponen konštatoval, že celkový vývoj v EÚ je pozitívny. Fínsko považuje jej rozširovanie za trvalú prioritu. Upozornil na nebezpečie vzniku a pretrvávania vnútorných rozporov vo vnútri EÚ po summite v Laeken, čomu je potrebné zabrániť. Vyjadril tiež znepokojenie zo súčasnej atmosféry v EÚ, v ktorej prevláda intergovernmentalizmus. Vzťah veľkých a malých krajín nepovažuje za kritický, ale mohol by byť lepší. Zdôraznil, že hlas malých štátov v EÚ nesmie byť ignorovaný. Nie je dobré, ak pri rokovaniach prevláda jediná priorita - národný záujem vlastnej krajiny. 

P.Lipponen ocenil dosiahnutý pokrok SR v integračnom úsilí do EÚ a konštatoval, že SR je na špici kandidátskych krajín a mala by sa zaradiť do prvej skupiny prijatých kandidátov. Vyjadril plnú podporu Fínska začleneniu SR do EÚ, ako i pripravenosť pomáhať v konkrétnych otázkach. Z plánov nastávajúceho španielskeho predsedníctva i vystúpení premiéra Aznara má dobrý dojem. 

Otázky bezpečnosti a regionálna spolupráca

	M.Dzurinda informoval o podpore Slovenska línii transatlantickej spolupráci, záujme SR získať členstvo v NATO a konsenze koaličných i opozičných parlamentných strán v tejto otázke. Uviedol aj nadpolovičnú podporu slovenskej verejnosti začleneniu Slovenska do Aliancie. SR považuje Severoatlantickú alianciu za garanta bezpečnosti a stability v euroatlantickom priestore a chápe ho ako spoločenstvo krajín vyznávajúcich rovnaké hodnoty a princípy, za ktoré budú v prípade potreby ochotné aj bojovať. Ako príklad uviedol plnú podporu SR protiteroristickej operácii USA a spojencov. V tejto súvislosti ocenil M.Dzurinda pozitívny vývoj vzťahov USA - RF a NATO -  RF.

	Bezpečnostná situácia sa po 11. septembri, podľa P.Lipponena, postupne stabilizuje. Fínsky parlament schválil v decembri 2001 správu vlády o bezpečnostnej a obrannej politike a príležitosť na hlbšiu analýzu bude v r. 2004, keď sa bude formulovať nová správa. Proti členstvu FR v NATO je v súčasnosti 80% občanov, ktorým chýba najmä bezprostredný dôvod bezpečnostného ohrozenia. Fíni sa aktívne podieľajú na mierových operáciách pod patronátom BR OSN.  Ako nečlenská krajina nám Fínsko želá úspech v pláne vstúpiť do NATO.

	Premiér Dzurinda informoval o rozvoji spolupráce krajín V4 a jej pozitívnom dopade na rozvoj bilaterálnej spolupráce. Kladne zhodnotil aj priebeh prvého summitu krajín V4 a Beneluxu s tým, že nasledujúci bude v SR, ktorá v r. 2002 predsedá V4. Vyjadril nádej, že sa postupne posilní aj spolupráca V4 - severské krajiny. P.Lipponen potvrdil záujem FR o efektívnu spoluprácu “rovnako zmýšľajúcich krajín” v Európe. 

	  Osobitnú časť rokovania tvoril rozhovor o jadrovej energetike. P.Lipponen potvrdil, že FR i SR majú v tejto oblasti veľké skúsenosti. Spomedzi kandidátskych krajín EÚ Slovensko zaradil medzi najbezpečnejšie krajiny v oblasti jadrovej energetiky a vyjadril záujem o ďalšiu spoluprácu v tejto oblasti. Bezpečnosť jadrových elektrární v strednej Európe je podľa P.Lipponena porovnateľná so západnými. 

	Fínsko participuje na programoch EÚ o nových technológiách. Tretina elektrickej energie FR pochádza z jadrových elektrární a v tomto roku parlament rozhodne o začiatku výstavby ďalšej jadrovej elektrárne. P.Lipponen vyjadril znepokojenie nad niektorými tendenciami v EÚ. Napr. otázka Temelína nemôže byť prekážkou pre vstup ČR do únie, keďže EÚ nemá kompetencie v otázke jadrových zariadení. Čo sa týka jadrovej energetiky za protirečivý označil aj vývoj v Nemecku a Švédsku. Podľa P.Lipponena otázku bezpečnosti jadrovej energetiky netreba podceňovať, EÚ by do nej nemala zasahovať, ale ani znižovať investície do rozvoja jadrových technológií.

	Obe strany sa taktiež informovali o vzťahoch s Ruskou federáciou a o jej vnútornom a zahraničnopolitickom vývoji, ako i o súčasnej situácii na Balkáne. Zhodne konštatovali význam, ktorý RF má pri riešení bezpečnostných otázok Balkánu, Európy i sveta.

Závery a odporúčania

	Prvá oficiálna  návšteva predsedu vlády SR vo FR  bola vyvrcholením doterajších slovensko-fínskych vzťahov. K jej realizácii došlo v tom istom roku, ako fínsky premiér oficiálne navštívil Slovensko, čo svedčí o vysokej intenzite bilaterálnych vzťahov medzi Slovenskom a Fínskom, ako aj o obojstrannom záujme o ich ďalší rozvoj. 

Návšteva umožnila prerokovať aktuálne otázky bilaterálnej spolupráce medzi oboma krajinami s dôrazom na prehĺbenie obchodno-ekonomických kontaktov a prílev priamych fínskych investícií do SR. Diskusia potvrdila zhodu resp. blízkosť názorov oboch strán na najdôležitejšie otázky vo vzťahu k EÚ.  Fínska strana pozitívne zhodnotila prístupový proces SR do EÚ a tlmočila podporu Fínska integračným snahám SR o vstup do únie. Rovnako zaželala úspech snahám SR o vstup do NATO.

Konkrétne úlohy, vyplývajúce z rokovaní

1. 	Pokračovať v spolupráci s Fínskou republikou na všetkých úrovniach s dôrazom na aktivity, ktoré môžu pomôcť integrácii SR do EÚ, rozvoju širšej regionálnej a dvojstrannej spolupráci, ako aj riešeniu bezpečnostných otázok celoeurópskeho i celosvetového významu.
	
2. 	Usilovať sa o realizáciu návštev prezidentky FR a predsedníčky parlamentu FR v SR.