Príloha č. 3

Rozbor
pracovných úrazov a prevádzkových nehôd v organizáciách v pôsobnosti inšpekcie práce Národného inšpektorátu práce
 za rok 2002

Bratislava marec 2003
Zdroj údajov: Národný inšpektorát práce

 1. Smrteľné a ťažké pracovné úrazy
V organizáciách patriacich do pôsobnosti dozoru Národného inšpektorátu práce (ďalej „NIP“) došlo v roku 2002 k 90 smrteľným pracovným úrazom (ďalej „SPÚ“), z toho:
•	85 prípadov bolo registrovaných a evidovaných podľa § 2 ods. 1 vyhlášky SÚBP a SBÚ č. 111/1975 Zb. v znení vyhlášky SÚBP a SBÚ č. 483/1990 Zb. (ďalej len „vyhlášky“), pričom oproti roku 2001 počet SPÚ klesol o 14 prípadov (o 14,14 %);
•	v 1 prípade bol v roku 2002 registrovaný úraz podľa § 2 ods. 2 vyhlášky, t.j. na pracovisku alebo v priestoroch zamestnávateľa, ktoré inak nie sú verejne prístupné;
•	v 4 prípadoch (o 1 prípad menej ako v roku 2001) sa jednalo o úrazy podľa § 2 ods. 2 vyhlášky (úraz živnostníka, ktorý v priestoroch organizácie vykonával činnosti podľa Obchodného zákonníka, prípadne Občianskeho zákonníka), ktoré boli vyšetrované orgánmi dozoru, pretože sa stali v priestoroch organizácií, do ďalšieho rozboru však nie sú zahrnuté.
Z uvedeného počtu (90) bolo k 15.2.2003 došetrených 60 smrteľných pracovných úrazov. Počet 30 nedošetrených úrazov zahŕňa v 26 prípadoch dopravné nehody, ktoré inšpektoráty práce nevyšetrujú – šetria ich orgány Polície SR.

V organizáciách patriacich do pôsobnosti dozoru NIP bolo v hodnotenom roku zaevidovaných 171 ťažkých pracovných úrazov (ďalej „ŤPÚ“), z toho:
•	162 prípadov bolo registrovaných a evidovaných podľa § 2 ods. 1 vyhlášky, pričom oproti roku 2001 počet ŤPÚ klesol o 54 prípadov (o 25 %);
•	v 2 prípadoch boli v roku 2002 registrované úrazy podľa § 2 ods. 2 vyhlášky, t.j. na pracovisku alebo v priestoroch zamestnávateľa, ktoré inak nie sú verejne prístupné;
•	v 7 prípadoch sa jednalo o úrazy podľa § 2 ods. 2 vyhlášky (úraz živnostníka, ktorý v priestoroch organizácie vykonával činnosti podľa Obchodného zákonníka, prípadne Občianskeho zákonníka), ktoré nie sú zahrnuté do ďalšieho rozboru, boli však vyšetrované orgánmi dozoru; v roku 2001 bolo registrovaných 17 ťažkých pracovných úrazov živnostníkov.
Z uvedeného počtu (162) k 15.2.2003 bolo došetrených 113 ťažkých pracovných úrazov. Nedošetrených 49 úrazov zahŕňa: dopravné nehody – 32 prípadov, ktoré šetria orgány Polície SR, 2 prípady, ktoré šetria orgány inšpekcie práce ČR; 1 prípad šetria orgány iného dozoru; 1 prípad sa stal v zahraničí (SRN) a 13 prípadov orgány dozoru ešte nedošetrili.
Z uvedeného počtu 85 SPÚ sa v 5 prípadoch jednalo o SPÚ žien (t.j. 5,88 %). Medzi zamestnancami, ktorí utrpeli v hodnotenom roku ťažký pracovný úraz, bolo 21 žien (12,96 % ŤPÚ). V roku 2002 nebol zaznamenaný SPÚ a 1 ŤPÚ mladistvého zamestnanca.
Z hľadiska vykonávanej profesie možno konštatovať, že najviac závažných pracovných úrazov (SPÚ a ŤPÚ) bolo v roku 2002 zaznamenaných u vodičov motorových vozidiel (16 SPÚ, 18 ŤPÚ), pomocných a nekvalifikovaných robotníkov (12 SPÚ, 16 ŤPÚ), nástrojárov (4 SPÚ, 15 ŤPÚ) a elektromechanikov (5 SPÚ, 10 ŤPÚ). Táto profesná štruktúra dlhodobo potvrdzuje, že z hľadiska ohrozenia úrazom najrizikovejšou pracovnou oblasťou je doprava.
Vekovú štruktúru zamestnancov, ktorí utrpeli v roku 2002 závažné pracovné úrazy a vývoj tejto štruktúry v roku 2001 znázorňuje nasledujúci graf:

Z grafického znázornenia vekovej štruktúry je zrejmé, že najviac závažných pracovných úrazov sa v roku 2002 vyskytlo u zamestnancov vo vekovej kategórii od 50 do 60 rokov (26 prípadov  30,59 % SPÚ, 41 prípadov  25,31 % ŤPÚ); druhú najpočetnejšiu skupinu tvorili postihnutí vekovej kategórie od 40 do 50 rokov (22 prípadov  25,88 % SPÚ, 40 prípadov  24,69 % ŤPÚ). Ako vidieť z grafu, najmenej zastúpené boli vekové kategórie najmladších a najstarších (60 a viac rokov) zamestnancov.
Štruktúru a vývoj výskytu závažných pracovných úrazov podľa dňa ich vzniku v rámci týždňového cyklu zobrazuje nasledujúci graf.

Vývoj výskytu závažných pracovných úrazov podľa dňa vzniku úrazu v rámci týždňového cyklu dokumentuje, že najviac SPÚ sa v roku 2002 vyskytovalo v pondelok (30,59 %) a v stredu a štvrtok (16,74 %). Najviac ŤPÚ sa v roku 2002 vyskytovalo v piatok (24,07 %) a vo štvrtok (19,14 %).
Zo štruktúry závažných pracovných úrazov podľa mesiaca vzniku úrazu vyplýva, že najrizikovejšími mesiacmi v roku 2002 pri SPÚ boli september (12 prípadov, 14,12 %) a jún (11 prípadov, 12,94 %) a pri ŤPÚ august (20 prípadov, 12,35 %) a november (19 prípadov, 11,73 %). Vznik závažných pracovných úrazov podľa mesiaca, kedy v rámci roka došlo k ich vzniku, znázorňuje nasledujúci graf.

Z teritoriálneho hľadiska počty SPÚ a ŤPÚ a ich vývoj v rokoch 2001 a 2002 podľa krajov SR sú zachytené v nasledovnom grafe:

Z členenia závažných (smrteľných alebo ťažkých) pracovných úrazov podľa druhu prevažujúcej ekonomickej činnosti zamestnávateľských organizácií vyplýva, že najvyšší podiel týchto úrazov sa koncentroval v nasledovných odvetvových oddieloch podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ): priemyselná výroba  32,79 % z počtu závažných pracovných úrazov (16 SPÚ, 65 ŤPÚ), stavebníctvo  15,38 % (16 SPÚ, 22 ŤPÚ) a doprava, skladovanie a spoje  11,34 % (11 SPÚ, 17 ŤPÚ). Počty závažných pracovných úrazov podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností zobrazuje graf:

Najdôležitejšími charakteristikami úrazových udalostí sú však zdroje a príčiny ich vzniku. Zo štatistiky týchto sledovaných údajov vyhodnocovaných v rámci štatistického informačného systému (ŠIS) NIP vyplýva, že väčšina prípadov (80,97 % závažných pracovných úrazov) sa kumulovala do štyroch hlavných zdrojových skupín. Týmito štatistickými skupinami vrátane ich percentuálneho podielu na celkovom počte závažných pracovných úrazov sú:
počet
		Hlavná zdrojová skupina	podiel v %	SPÚ	ŤPÚ	
I.		Dopravné prostriedky	30,77	36	40	
IV.		Pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb	25,10	20	42	
III.		Stroje	14,57	4	32	
V.		Materiál, bremená, predmety	10,53	5	21	
Z vyššie uvedeného prehľadu je zrejmé, že doprava je dlhodobo ťažiskovým zdrojom najzávažnejších pracovných úrazov. V podstate je štruktúra zdrojových skupín na prvých troch miestach dlhodobo nemenná, čo vyjadruje všeobecne väčšiu existujúcu rizikovosť uvedených zdrojových skupín z hľadiska pracovnej úrazovosti. Preto by trvalo mali byť v centre zvýšeného záujmu dozoru pri kontrolnej činnosti a iných preventívne zameraných aktivít NIP.
Pre posúdenie podielu konkrétnych zdrojových podskupín na vzniku SPÚ a ŤPÚ v roku 2002 uvádzame vnútornú štruktúru vybraných najfrekventovanejších zdrojových skupín podľa počtu spôsobených závažných pracovných úrazov:
počet
I.		Dopravné prostriedky	SPÚ	ŤPÚ	
	02	Motorové cestné dopravné prostriedky	31	38	
	05	Vnútropodnikové motorové dopravné prostriedky	4	2	
počet
IV.		Pracovné priestory ako zdroje pádov osôb	SPÚ	ŤPÚ	
	46	Zvýšené pracoviská  pády osôb z výšky	9	20	
	45	Schody a rebríky  pády osôb na nich a z nich	5	12	
	47	Priehlbiny, nezakryté otvory  pády osôb do hĺbky	4	4	
	44	Vnútropodnikové pracoviská  pády osôb na rovine	1	4	
počet
III.		Stroje (hnacie, pomocné, obrábacie, pracovné)	SPÚ	ŤPÚ	
	20	Lisy, kladivá, buchary a pod.	0	9	
	39	Zvláštne textilné a odevné stroje	0	5	
	34	Stavebné stroje a stroje na úpravu terénu	1	3	
počet
V.		Materiál, bremená, predmety	SPÚ	ŤPÚ	
	50	Bremená  úrazy manipulovanými bremenami	1	8	
	49	Ostatný materiál, predmety, výrobky  pád predmetov	1	5	
‑	52	Drobné úlomky z materiálu alebo nástrojov odletujúce pri ručnom spracovaní – vniknutie do oka	0	5	
‑	48	Zemina, hornina, kameň a sypký materiál – pád materiálu	3	1	
Z globálneho zhodnotenia príčin vzniku SPÚ a ŤPÚ v roku 2002 na základe údajov zo ŠIS NIP vyplýva, že oproti roku 2001 sa zvýšil podiel prípadov zapríčinených nedostatkami, za ktoré nesú zodpovednosť zamestnávateľské subjekty, a to pri SPÚ z 21,21 % na 27,06 % (zvýšenie o 2 prípady); pri ŤPÚ sa tento podiel zvýšil z 30,56 % na 35,80 % (pritom sa však znížil počet o 8 prípadov) z celkového počtu ŤPÚ v príslušnom roku. Konkrétne boli v tejto skupine príčin najčastejšie zisťované nedostatky pri organizácii a kontrole práce (14 SPÚ, 21 ŤPÚ), ktoré sa vyskytovali najmä pri pádoch osôb z výšky a pádom materiálu.
Ďalšou často sa vyskytujúcou príčinou zo strany zamestnávateľských organizácií boli chýbajúce alebo nedostatočné ochranné zariadenia a zabezpečenia strojov, pracovísk i pracovníkov (4 SPÚ, 14 ŤPÚ). Nedostatky tohto charakteru mali za následok najmä prípady pri práci na zvýšených pracoviskách.
Početnejšie zastúpené boli aj prípady zapríčinené chybným alebo nepriaznivým stavom zdroja úrazu (1 SPÚ, 14 ŤPÚ), pričom väčšinou sa táto príčina vyskytovala pri práci na lisoch a pri manipulácii s bremenami.
Sami pracovníci si zapríčinili v hodnotenom roku svojím nebezpečným konaním, spojeným s porušovaním predpisov a pokynov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v roku 2002 27 SPÚ (31,76 %) oproti 28 prípadom (28,28 %) v roku 2001 a 28 ŤPÚ (17,28 %), pričom v roku 2001 to bolo 51 ŤPÚ (23,61 %). Takéto konanie sa uplatnilo pri vzniku závažných pracovných úrazov, najmä pri prevádzkovaní dopravných prostriedkov (dopravné nehody na verejných ale i vnútropodnikových komunikáciách). Pre ilustráciu je v tabuľke č. 29 uvedený prehľad počtu SPÚ a ŤPÚ, pri vyšetrovaní ktorých bolo zistené požitie alkoholu postihnutými zamestnancami.
V skupine prípadov nezavinených ani zamestnávateľom ani postihnutým, ale vzniknutých z iných príčin pri SPÚ došlo k zníženiu podielu z 50 prípadov (50,51 %) v roku 2001 na 35 prípadov (41,18 %) v roku 2002. Pri ŤPÚ došlo k zníženiu z 99 prípadov (45,83 %) v roku 2001 na 76 prípadov (46,91 %) v roku 2002. Najviac SPÚ i ŤPÚ z tejto skupiny príčin, za ktoré nenesie zodpovednosť zamestnávateľ ani postihnutý zamestnanec, vzniklo v dôsledku nedostatočných osobných predpokladov pracovníka pre pracovný výkon v konkrétnom čase úrazu (napr. v dôsledku okamžitého nepriaznivého psychofyziologického stavu  momentálnej indispozície, nepozornosti a pod.) a tiež bežného pracovného rizika pri dodržaní predpisov o BOZP zo strany organizácie i zamestnanca z bežného pracovného rizika (10 SPÚ – pokles o 3 prípady oproti roku 2001; 35 ŤPÚ – pokles o 2 prípady oproti roku 2001). Nie nepodstatná časť v tejto skupine bola zavinená nebezpečným konaním iných osôb (13 SPÚ ‑ pokles o 8 prípadov oproti roku 2001; 26 ŤPÚ ‑ pokles o 11 prípadov oproti roku 2001). Okrem napadnutia zamestnancov, ktoré sa tiež vyskytovalo v tejto skupine, sa takmer všetky zvyšné prípady týkali porušovania dopravných predpisov inými účastníkmi cestnej premávky, ktoré viedlo ku vzniku dopravných nehôd na verejných komunikáciách.
Tabuľkové prehľady a grafy vývoja podielov hlavných skupín zdrojov a príčin vzniku SPÚ i ŤPÚ v organizáciách podliehajúcich dozoru NIP sú uvedené v prílohe č. 3.
2. Ostatné pracovné úrazy
Vyhláška SÚBP a SBÚ č. 111/1975 Zb. o evidencii a registrácii pracovných úrazov a o hlásení prevádzkových nehôd (havárií) a porúch technických zariadení ukladá organizáciám podliehajúcim dozoru NIP zasielať na miestne príslušné inšpektoráty bezpečnosti práce mesačne hromadne kópie záznamov o ostatných pracovných úrazoch (OPÚ), t.j. tých, ktoré neboli klasifikované ako smrteľné alebo ťažké.
Za rok 2002 bolo na základe tejto vyhlášky orgánom dozoru inšpekcie práce do termínu spracovania predmetného rozboru z organizácií zaslaných celkove 14 919 záznamov týkajúcich sa OPÚ. Tento počet predstavuje 77,58 % z celkového počtu PÚ vykazovaných za rok 2002 Štatistickým úradom SR za Slovenskú republiku. Pretože v niektorých oblastiach SR pôsobia aj ďalšie organizácie štátneho dozoru okrem NIP (napr. Hlavný banský úrad), je problematické zistiť, či uvedený počet predstavuje poddimenzovaný údaj, spôsobený neplnením ohlasovacej povinnosti zamestnávateľov voči príslušným inšpektorátom práce. Kontrola vykazovacej disciplíny organizácií v tejto oblasti (zasielanie záznamov o PÚ) je však trvalou úlohou NIP, v rámci ktorej pri akejkoľvek dozornej činnosti vykonávanej v organizáciách preverujú plnenie povinností vyplývajúcich z vyhlášky č. 111/1975 Zb. v znení neskorších predpisov.
Z uvedeného počtu 14 919 pracovných úrazov išlo v 3 604 prípadoch o úrazy žien (t.j. 24,16 %) a v 74 prípadoch o úrazy mladistvých zamestnancov (t.j. 0,50 %).
Vekovú štruktúru zamestnancov, ktorí v roku 2002 utrpeli pracovné úrazy a vývoj tejto štruktúry od roku 2001 znázorňuje nasledujúci graf:

Z grafického znázornenia vekovej štruktúry je zrejmé, že najviac pracovných úrazov sa v roku 2002 sa vyskytlo u zamestnancov vo vekovej kategórii od 18 do 30 rokov (4 713 úrazov ‑ 31,59 %). Druhú najpočetnejšiu skupinu tvorili postihnutí vekovej kategórie od 40 do 50 rokov (3 918 úrazov – 26,26 %). Ako vidieť z grafu, najmenej zastúpené boli vekové kategórie najmladších a najstarších zamestnancov.
Štruktúru a vývoj výskytu pracovných úrazov podľa dňa ich vzniku v rámci týždňového cyklu zobrazuje nasledujúci graf.

Zo štruktúry pracovných úrazov podľa mesiaca vzniku úrazu vyplýva, že najrizikovejšími mesiacmi v roku 2002 boli október (1 405 prípadov, 9,42 %) a január (1 404 prípadov, 9,41 %); najrizikovejšími dňami boli pondelok (3 136 prípadov, 21,02 %) a utorok (2 904 prípadov, 19,47 %). Vznik pracovných úrazov podľa mesiaca, kedy v rámci roka k nim došlo, znázorňuje nasledujúci graf:

Z teritoriálneho hľadiska počty pracovných úrazov a ich vývoj v rokoch 2001 a 2002 podľa krajov SR sú zachytené v nasledovnom grafe:

Z hľadiska vykonávanej profesie a zaradenia postihnutých v zamestnaní možno konštatovať, že najviac pracovných úrazov bolo v roku 2002 zaznamenaných u pomocných a nekvalifikovaných zamestnancov (1 575 úrazov), nástrojárov (1 345 úrazov), vodičov motorových vozidiel (nákladných, osobných, autobusov, sanitiek – spolu 1 026 úrazov), obslúh strojov a zariadení (575 úrazov) a u zváračov (424 úrazov).

Z členenia pracovných úrazov podľa druhu prevažujúcej ekonomickej činnosti zamestnávateľských organizácií zamestnancov, ktorí utrpeli pracovný úraz, vyplýva, že najvyšší podiel týchto úrazov sa koncentroval v týchto odvetvových oddieloch podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ): priemyselná výroba  47,04 % z celkového počtu (7 018 PÚ), poľnohospodárstvo, poľovníctvo a súvisiace služby  14,10 % (2 103 PÚ), veľkoobchod a maloobchod  8,36 % (1 247 PÚ) a stavebníctvo  7,61 % (1 135 PÚ).
Najdôležitejšími charakteristikami úrazov sú však zdroje a príčiny ich vzniku. Zo štatistiky týchto sledovaných údajov vyhodnocovaných v rámci štatistického informačného systému (ŠIS) NIP (prehľady a grafy v prílohe č. 3) vyplýva, že väčšina prípadov (71 % pracovných úrazov) sa kumulovala do troch hlavných zdrojových skupín. Tieto štatistické skupiny vrátane ich percentuálneho podielu na celkovom počte pracovných úrazov uvádzame:
		Hlavná zdrojová skupina	Podiel v %	počet OPÚ	
V.		Materiál, bremená, predmety	32,54	4 854	
IV.		Pracovné, prípadne cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb	23,71	3 538	
III.		Stroje	14,85	2 215	
Z uvedeného prehľadu je zrejmé, že ťažiskovým zdrojom pracovných úrazov je materiál, bremená a predmety. V podstate je štruktúra zdrojových skupín na prvých troch miestach od roku 1996 nemenná, čo vyjadruje väčšiu rizikovosť uvedených zdrojových skupín z hľadiska pracovnej úrazovosti.
Pre posúdenie podielu konkrétnych zdrojových podskupín na vzniku úrazov v roku 2002 uvádzame vnútornú štruktúru vybraných najfrekventovanejších zdrojových skupín podľa počtu spôsobených pracovných úrazov:
V.		Materiál, bremená, predmety	počet OPÚ	
	50	Bremená  úrazy manipulovanými bremenami	1 901	
	51	Materiál, predmety  pôsobenie ostrými hranami pri manipulácii	1 551	
	49	Ostatný materiál, predmety, výrobky  pád predmetov	716	

IV.		Pracovné priestory ako zdroje pádov osôb	počet OPÚ	
	44	Vnútropodnikové pracoviská  pády osôb na rovine	1 654	
	45	Schody a rebríky  pády osôb na nich a z nich	1 067	
	43	Cesty verejného charakteru  pády osôb na rovine	489	

III.		Stroje (hnacie, pomocné, obrábacie, pracovné)	počet OPÚ	
	15	Okružné, rámové a iné píly	305	
	40	Zvláštne potravinárske stroje	253	
	39	Zvláštne textilné a odevné stroje	157	
	42	Zvláštne stroje polygrafické	142	
	Zo štatistiky zdrojov súboru OPÚ evidovaných v ŠIS NIP za rok 2002 vyplýva, že najviac úrazov spôsobovali predmety a bremená pri ich manipulácii, pri páde a pôsobením ostrými hranami a pod. Na ďalšie miesta podľa početnosti výskytu možno zaradiť úrazy ako následky pádov na pracovných či komunikačných priestoroch a zo schodov a rebríkov.
Najčastejšími príčinami vzniku OPÚ za rok 2002 boli predovšetkým nedostatky osobných predpokladov na výkon práce v čase úrazu (rôzne indispozície, nepozornosť a pod.) a jestvujúce bežné riziko práce (10 727 prípadov  71,90 %), ďalej nebezpečné konanie samotných zamestnancov postihnutých pracovným úrazom  ich nedisciplinovanosť spojená s porušovaním predpisov a pokynov na zaistenie BOZP, s prácou v rozpore s príkazmi riadiacich pracovníkov a pod. (1 447 prípadov  9,70 %). Príčiny, ktoré sa kumulujú v tejto skupine, spočívajú napr. v zasahovaní do mechanizmu strojov počas ich chodu za účelom opravy, nastavovania, čistenia alebo inej manipulácie so strojom či zariadením, ďalej zasahovanie či vstupovanie do ohrozeného priestoru strojov či zariadení v činnosti a i.
Tabuľkové prehľady a grafy vývoja podielov hlavných skupín zdrojov a príčin vzniku OPÚ v organizáciách podliehajúcich inšpekcii práce sú uvedené v prílohe č. 3.
3. Prevádzkové nehody (havárie)
V roku 2002 na Slovensku v organizáciách spadajúcich do pôsobnosti dozoru Národného inšpektorátu práce došlo k 20 prevádzkovým nehodám, čo je oproti roku 2001 o 7 prípadov menej.
Prevádzkové nehody (havárie) v hodnotenom roku mali za následok 3 ťažké pracovné úrazy a 4 ľahšie zranené osoby. Materiálne škody, ktoré vznikli v dôsledku týchto udalostí, sa oproti predchádzajúcemu roku znížili o 57 872 729 Sk a predstavovali čiastku odhadnutú na 24 334 631 Sk.
Z hľadiska zdrojov vzniku prevádzkových nehôd v roku 2002 vyplýva, že najviac prevádzkových nehôd (3 prípady v každej skupine zdrojov) spôsobili kotly, nádoby a rozvody (potrubie) tlakové i podtlakové a iné neuvedené zdroje (stroje a zariadenia). Medzi ďalšie zdrojové skupiny, kde sa v roku 2002 kumuloval vyšší počet prevádzkových nehôd, možno zaradiť špeciálne stroje a zariadenia v hutníctve a zlievárenstve a žeriavy a iné zdvíhadlá pre rôznosmernú dopravu (2 prípady v každej z uvedených skupín zdrojov).
Z hľadiska výšky spôsobených materiálnych škôd možno medzi najzávažnejšie udalosti zaradiť prevádzkovú nehodu SPP, a. s., divízia Slovtransgaz vo Veľkých Kapušanoch. K havárii došlo v dôsledku poškodenia ložiska náhradného zdroja, pričom cez uhlíkovú upchávku plyn vnikol do hlavnej olejovej nádrže. Po dosiahnutí výbušnej medze plyn spôsobil explóziu a požiar. Škody spôsobené haváriou boli vyčíslené na 5,7 milióna Sk. Pri havárii nebol nikto zranený.
Zo štatistiky príčin vzniku prevádzkových nehôd v hodnotenom roku je zrejmé, že najčastejšie sa vyskytovali nevyhovujúca alebo nevhodná organizácia práce (5 prípadov) a zlyhanie bezpečnostných zariadení (3 prípady).
Maticová tabuľka zdrojov a príčin prevádzkových nehôd evidovaných NIP za rok 2002 vrátane klasifikačných schém a rozdelenie prevádzkových nehôd podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností sú uvedené v tabuľkách č. 37 a 38.