MINISTERSTVO VÝSTAVBY A REGIONÁLNEHO ROZVOJA SR
Číslo: 1897/M-2002

Materiál na rokovanie
vlády SR

Nové znenie

Návrh

Jednotného programového dokumentu NUTS II - Bratislava Cieľ 2

DODATOK

Podnet:							Obsah materiálu:

na základe uznesenia	vlády SR				1. Návrh uznesenia – nové znenie
č. 957/2002 zo dňa 4. septembra 2002 			2. Dôvodová správa
								3. Materiál - zmeny
4. Doložka finančných,  ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť – nové znenie
5. Príloha č.1

								

Predkladá:

László Gyurovszky
minister výstavby a regionálneho
rozvoja SR

Bratislava marec 2003

VLÁDA  SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Návrh

UZNESENIA VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY
č. ....
zo dňa  ....  marca 2003

k návrhu Jednotného programového dokumentu NUTS II - Bratislava Cieľ 2

Nové znenie

Číslo materiálu:	  ....... /2003	
Predkladateľ:	minister výstavby a regionálneho rozvoja SR	

Vláda 

A.  schvaľuje 

A.1. návrh Jednotného programového dokumentu NUTS II - Bratislava Cieľ 2

B.	ukladá 

ministrovi výstavby a regionálneho rozvoja

B.1.  zabezpečiť predloženie návrhu Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 v anglickom jazyku Európskej komisii

Termín: 14. marca 2003

B.2. vypracovať Výročnú správu o vykonávaní pomoci v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 a po schválení Monitorovacím výborom pre SPD Cieľ 2 predložiť Európskej komisii

Termín: do 6. mesiacov od konca uceleného kalendárneho roka implementácie každoročne k 31.12.

B.3. v spolupráci s ministrom financií pri príprave štátneho rozpočtu na príslušný rok kvantifikovať a uplatniť nároky na finančné prostriedky určené na spolufinancovanie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2

Termín: každoročne pri príprave štátneho rozpočtu

B.4.  vypracovať Programový doplnok k Jednotnému programovému dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2

Termín: 30.4. 2003					

C.	odporúča

predsedovi Bratislavského samosprávneho kraja

C.1. spolupracovať s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja, pri vypracovaní Programového doplnku k Jednotnému programovému dokumentu NUTS II -  Bratislava Cieľ 2

Vykonajú: 
minister výstavby a regionálneho rozvoja
minister financií

Na vedomie:
predseda Bratislavského samosprávneho kraja

Dodatok 

k novému zneniu návrhu
 
Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2

Návrh Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 sa na základe jednotlivých pripomienok a podnetov mení nasledovne:

•	v kapitole 5 - Zhoda s politikami Spoločenstva, str. 58 prvá veta: „Zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže, ktorý nadobudol účinnosť 1.5.2001...“

•	v kapitole 5 - Zhoda s politikami Spoločenstva, str. 58, druhý odsek, posledná veta: „Vyhláška č. 167/2001 Z. z. stanovuje podrobné informácie o výpočte obratu a vyhláška č. 168/2001 stanovuje podrobnosti o náležitostiach oznámenia koncentrácie. Od 1.10.2002 nadobudol účinnosť zákon č. 465/2002 Z. z. o skupinových výnimkách, ktorý novelizoval zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže“.

•	v kapitole 5 - Zhoda s politikami Spoločenstva, str. 58, tretí odsek: „Z hľadiska vnútroštátnych právnych aspektov je ochrana hospodárskej súťaže upravená v týchto právnych predpisoch:

-	Ústava Slovenskej republiky, čl. 55 ods. 2 kde sa uvádza: „Slovenská republika chráni a podporuje hospodársku súťaž“,

-	Zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 465/2002 Z. z.,

-	Zákon č. 465/2002 Z. z. o skupinových výnimkách zo zákazu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

-	Vyhláška Protimonopolného úradu SR č. 167/2001 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výpočte obratu,

-	Vyhláška Protimonopolného úradu SR č. 168/2001 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach oznámenia koncentrácie v znení vyhlášky č. 585/2002 Z. z.,

-	Trestný zákon, ktorý v § 149 vymedzuje skutkovú podstatu trestného činu zneužitia účasti na hospodárskej súťaži.

•	v kapitole 5 - Zhoda s politikami Spoločenstva, str. 59 sa vypúšťa odsek: „V súvislosti s existenciou.....verejných služieb“.

•	v kapitole 6 - Finančný plán, str. 65, sa mení celý text nasledovne: 

V zmysle článku 11 všeobecného nariadenia doplnkovosť je jedným zo zásadných princípov čerpania finančnej pomoci z Európskej únie. V rámci tohto programového dokumentu sa predkladá doplnkovosť a ex-ante overenie doplnkovosti pre Cieľ 2 a 3. 

Podstatou pri overovaní doplnkovosti je skutočnosť, že prostriedky ESF nesmú nahrádzať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu a zároveň musí členský štát zabezpečiť, že priemerné ročné výdavky navrhovaného programovacieho obdobia (t.j. 2004 – 2006) musia byť najmenej rovné priemerným ročným výdavkom v danej oblasti dosiahnutým v predchádzajúcom období (t.j. 2000 – 2001).

Pri výpočte doplnkovosti pre Cieľ 3 sa vychádzalo z údajov Národného úradu práce, z priemeru  skutočne vynaložených výdavkov na aktívnu politiku trhu práce v rokoch 2000 a 2001 na národnej úrovni, t.j. na území celej Slovenskej republiky. Tieto údaje zahŕňajú aj výdavky na aktívnu politiku trhu práce v oblastiach pokrytých Cieľom 1. Prehľad týchto výdavkov je uvedený v Prílohe č. 3. 

	Pri zostavovaní údajov bolo použité členenie výdavkov podľa OECD a metodika Európskej komisie k doplnkovosti Cieľa 2 a Cieľa 3. 

Do týchto skutočných  výdavkov neboli zahrnuté výdavky na poskytovanie podpory v nezamestnanosti, poistné na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a dôchodkové poistenie za evidovaných nezamestnaných poberajúcich podporu v nezamestnanosti a výdavky na správu a činnosť NÚP. 

Údaje v bežných cenách rokov 2000 a 2001 boli deflátorom HDP prepočítané na stále ceny roku 1999 a prevedené priemerným kurzom roku 1999 na EURO. Tieto údaje sú uvedené v tabuľke Prílohy č. 2b). 

Zodpovedajúce údaje (priemer rokov 2004-2006) podľa štruktúry požadovanej OECD budú do tabuliek prílohy 2a) a b) doplnené v priebehu roku 2003 po vypracovaní Doplnkov programov.

•	v kapitole 8 – Implementačný systém, str. 68 – sa odstraňuje 2. odsek – „Ministerstvo výstavby...........Európskou komisiou“.

•	v kapitole 8 – Implementačný systém, str. 72, 2. odsek, 2. odrážka – sa mení číslo zákona o ochrane osobných údajov na: 428/2002.

•	v kapitole 8 – Implementačný systém, str. 78, 1. odsek, 1. veta – sa vypúšťa „výkaz výdavkov ... z ERDF“.

•	v kapitole 8 – Implementačný systém, str. 84, Používanie EURO – sa uvádza EUR.

•	na str. 89, Príloha 2a) a b) Finančná tabuľka verejných výdavkov na aktívnu politiku trhu práce, ex ante overenie doplnkovosti v regiónoch Cieľa 2 a 3 a Príloha 3 Verejné výdavky na aktívnu politiku trhu práce v rokoch 200-2001 – sa prepracovali v súlade s ex ante overením doplnkovosti uvedenom v SPD Cieľ 3. 

Príloha 2a)

Ex ante overenie doplnkovosti v regiónoch Cieľa 2 a 3	
Finančná tabuľka verejných výdavkov na aktívnu politiku trhu práce	

							(v tis. Sk, v stálych cenách roku 1999)	
 	Ročný priemer 2000-2001	Ročný priemer 2004-2006	
	Celkom	Phare	Bez spolufinancovania EÚ	Celkom	Celkom	SPD/SOP ĽZ	Bez spolufinancovania EÚ	Celkom	
 	Nár. + EÚ	EÚ	Nár.	Nár.	Nár.	Nár. + EÚ	EÚ	Nár.	Nár.	Nár.	
1	2	3	4	5	6=4+5=2-3	7	8	9	10	11=9+10=7-8	
Aktívna politika trhu práce	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
- Služby verejnej zamestnanosti	38 691	0	0	38 691	38 691	 	 	 	 	 	
- Školenia na trhu práce	90 274	0	0	90 274	90 274	 	 	 	 	 	
- Nástroje na mládež	24 457	0	0	24 457	24 457	 	 	 	 	 	
- Podporovaná zamestnanosť	1 399 285	0	0	1 399 285	1 399 285	 	 	 	 	 	
- Nástroje na zamestnanosť znevýhodnených na trhu práce	182 015	0	0	182 015	182 015	 	 	 	 	 	
Celkom	1 734 722	0	0	1 734 722	1 734 722	2 685 372	950 650	411 674	1 323 049	1 734 722	

Príloha 2b)

Ex ante overenie doplnkovosti v regiónoch Cieľa 2 a 3	
Finančná tabuľka verejných výdavkov na aktívnu politiku trhu práce	

							(v MEUR, v stálych cenách roku 1999)	
 	Ročný priemer 2000-2001	Ročný priemer 2004-2006	
	Celkom	Phare	Bez spolufinancovania EÚ	Celkom	Celkom	SPD/SOP ĽZ	Bez spolufinancovania EÚ	Celkom	
 	Nár. + EÚ	EÚ	Nár.	Nár.	Nár.	Nár. + EÚ	EÚ	Nár.	Nár.	Nár.	
1	2	3	4	5	6=4+5=2-3	7	8	9	10	11=9+10=7-8	
Aktívna politika trhu práce	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
- Služby verejnej zamestnanosti	0,8773	0	0	0,8773	0,8773	 	 	 	 	 	
- Školenia na trhu práce	2,0470	0	0	2,0470	2,0470	 	 	 	 	 	
- Nástroje na mládež	0,5546	0	0	0,5546	0,5546	 	 	 	 	 	
- Podporovaná zamestnanosť	31,7298	0	0	31,7298	31,7298	 	 	 	 	 	
- Nástroje na zamestnanosť znevýhodnených na trhu práce	4,1273	0	0	4,1273	4,1273	 	 	 	 	 	
Celkom	39,3361	0	0	39,3361	39,3361	60,8928	21,5567	9,3350	30,0011	39,3361	
priemerný kurz roku 1999   											
44,10 Sk/EUR											

Príloha 3

Verejné výdavky na aktívnu politiku trhu práce v rokoch 2000-2001	

					(v tis. Sk)	
 	v bežných cenách	v stálych cenách roku 1999	priemer za roky 2000-2001 v stálych cenách roku 1999	
 	2000	2001	2000	2001		
1	2	3	4=2/1,064	5=3/1,121	6=(4+5)/2	
Aktívna politika trhu práce	 	 	 	 	 	
- Služby verejnej zamestnanosti	38 775	45 893	36 443	40 939	38 691	
- Školenia na trhu práce	32 399	168 260	30 450	150 098	90 274	
- Nástroje na mládež	466	54 341	438	48 475	24 457	
- Podporovaná zamestnanosť	1 342 363	1 722 921	1 261 619	1 536 950	1 399 285	
- Nástroje na zamestnanosť znevýhodnených na trhu práce	153 749	246 091	144 501	219 528	182 015	
Celkom	1 567 752	2 237 506	1 473 451	1 995 991	1 734 722	
deflátor HDP - stále ceny r. 1999						
r.2000     1,064						
r.2001     1,121						

•	Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, tabuľka č. 2 Odhad v bežných cenách – bežné ceny sa prepočítali zo stálych cien r. 1999 na základe deflátora štrukturálnych výdavkov EK (2% ročne) a v tabuľke č. 4 sa použil deflátor štrukturálnych výdavkov EK. Doložka tvorí samostatnú časť Dodatku k novému zneniu návrhu Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2.

Dôvodová správa

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR predkladá na rokovanie vlády SR dodatok k návrhu nového znenia Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2.

Dodatok sa predkladá na základe pripomienok a podnetov vyplývajúcich zo záverov rokovania Prípravného výboru pre štrukturálne fondy (dňa 27. februára 2003), na základe rokovaní so zástupcami Európskej komisie (dňa 28. februára 2003) a na základe odporúčaní ex ante evaluátora. V dodatku sú pripomienky a podnety z jednotlivých rokovaní akceptované a doplnené.

Súčasťou dodatku je aj nové znenie uznesenia vlády k návrhu Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 a nové znenie Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

V prílohe č.1 predkladaného dodatku sa nachádza nová časť -  ex-ante hodnotenie Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2, ktoré bolo spracované nezávislými expertmi v súlade s požiadavkami EK špecifikovanými  hlavne  nariadením Rady  99/1260/ES a  súvisiacimi predpismi a metodickými usmerneniami. Ex-ante hodnotenie tvorí neoddeliteľnú súčasť programových dokumentov. Úlohou ex-ante hodnotenia je vyhodnotiť obsah  Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 a na tomto základe poskytnúť príslušným orgánom predbežné hodnotenie relevantnosti navrhnutej stratégie, vzájomnej previazanosti cieľov a súladu programu s politikami Spoločenstva.

Po schválení  predkladaného materiálu bude vypracovaný doplnok programu k  Jednotnému programovému dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2, v ktorom budú podrobné informácie o každom z navrhnutých opatrení.

Nové znenie

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

I.	Vyčíslenie odhadu dopadov na verejné financie

a)	Tab. 1 Odhad finančných dôsledkov na štátny rozpočet SR za skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006 (v stálych cenách roku 1999)

v mil. EUR
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	1,232	0,517	
2005	2,233	0,938	
2006	2,426	1,019	
SPOLU	5,891	2,474	
	v mil. Sk	
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	54,331	22,8	
2005	98,475	41,366	
2006	106,987	44,938	
SPOLU	259,793	109,104	

Pri prerátaní odhadu finančných dôsledkov na štátny rozpočet SR za skrátené programovacie obdobie 2004-2006, bol použitý kurz 44,1 v stálych cenách z r. 1999.

Tab. 2 Odhad finančných dôsledkov na štátny rozpočet SR za skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006 (v bežných cenách roku 1999)		                   
  				
v mil. eur
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	1,360	0,571	
2005	2,515	1,056	
2006	2,787	1,171	
SPOLU	6,662	2,798	
         	         v mil. Sk	
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	59,986	25,173	
2005	110,899	46,585	
2006	122,894	51,620	
SPOLU	293,779	123,378	

Pri prepočtoch na bežné ceny zo stálych cien roku 1999 bol použitý deflátor štrukturálnych výdavkov v zmysle medziinštitucionálnej dohody medzi EK, Radou a Európskym parlamentom z mája 1999.

b)	Tab. 3 Odhad finančných dôsledkov na rozpočet Bratislavského VÚC na skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006 (v stálych cenách roku 1999)

	                           v mil. EUR					
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	0,000	0,000	
2005	0,51	0,21	
2006	0,64	0,28	
SPOLU	1,15	0,49	
	v mil. Sk	
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	0,000	0,000	
2005	22,491	9,261	
2006	28,224	12,348	
SPOLU	50,715	21,609	

Pri prerátaní odhadu finančných dôsledkov na rozpočet Bratislavského VÚC za skrátené programovacie obdobie 2004-2006, bol použitý kurz 44,1 v stálych cenách z r. 1999.

Tab. 4 Odhad finančných dôsledkov na rozpočet Bratislavského VÚC na skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006 (v bežných cenách roku 1999)

                                              v mil. EUR
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	0,000	0,000	
2005	0,574	0,236	
2006	0,735	0,322	
SPOLU	1,310	0,558	
	v mil. Sk	
ROK	Priorita 1	Priorita 2	
2004	0,000	0,000	
2005	25,329	10,429	
2006	32,421	14,184	
SPOLU	57,749	24,613	

Pri prepočtoch na bežné ceny zo stálych cien roku 1999 bol použitý deflátor štrukturálnych výdavkov v zmysle medziinštitucionálnej dohody medzi EK, Radou a Európskym parlamentom z mája 1999.

II.	Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Priority a ciele Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2 bude pozitívne vplývať na životnú úroveň obyvateľstva ako aj zvyšovanie kvality života a bude vytvárať priaznivé podmienky na rozvoj podnikateľských aktivít.

III.	Odhad dopadov na životné prostredie

Materiál je v súlade so zákonom NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení neskorších predpisov ako aj so zásadami a prioritami štátnej environmentálnej politiky z roku 1993.
Materiál má nepriamy vplyv na životné prostredie pozitívneho charakteru.

IV.	Odhad dopadov na zamestnanosť

Rozvoj ľudských zdrojov v Bratislavskom regióne bude zabezpečený prostredníctvom materiálu Jednotný programový dokument Cieľ 3, ktorý pripravuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, preto priority tohto dokumentu (JPD Cieľ 2) nie sú zamerané smerom k rozvoju ľudských zdrojov. 

									Príloha č.1

Ex- ante hodnotenie
Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 2

Bratislava marec 2003

Obsah:
1.	Úvod	4
2.	Analýza výsledkov predchádzajúceho hodnotenia	5
2.1	Relevantnosť existujúcej stratégie	5
2.1.1	Východiskové dokumenty	5
2.1.2	Charakteristika rozvojového procesu Bratislavského kraja v kontexte uvedených dokumentov	6
2.1.3	Hlavné priority a ciele ROP Bratislava pre NPRR	6
2.1.4	Prehľad o základných odporúčaniach predchádzajúcich ex-ante hodnotení (EK & domáce)	7
2.1.5	Krátke zhrnutie spracovania SPD2 (v kontexte s NDP, z leta 2002) a rozhodnutie MVRR SR o spracovaní prvej fázy Ex-Ante hodnotenia počas jesene 2002	8
2.1.6	Pripomienky k návrhu SPD2 z novembra 2002	9
2.1.7	Zhrnutie pripomienok z predchádzajúcich ex ante hodnotení	10
2.1.8	Zhrnutie doporučení ex ante hodnotenia	10
2.2	Efektívnosť existujúcich nástrojov pre výkon politiky	10
2.3	Lekcie z kľúčových prípadov ovplyvňujúcich implementáciu politiky	11
2.4	Problémy s dostupnosťou a monitorovaním	11
3.	Analýza silných stránok, slabých stránok a potenciál štátu, regiónu alebo príslušného sektora	12
3.1	Cielené zoradenie relevantných disparít	12
3.1.1	Pripomienky ku kapitole Základné údaje o regióne	12
3.1.2	Pripomienky ku kapitole Analýza ekonomickej a sociálnej situácie regiónu	12
3.1.3	Pripomienky k SWOT analýze	13
3.1.4	Tabuľky SWOT analýzy	14
3.1.5	Tabuľka 3‑1: SWOT analýza ekonomického rozvoja a infraštruktúry v cieľovom regióne (Priorita 1) – z SPD	15
3.1.6	Tabuľka 3‑1: SWOT analýza trvaloudržateľného rozvoja vidieka (Priorita 2) – z SPD	16
3.2	Faktory ekonomickej a sociálnej kohézie a trvaloudržateľný rozvoj a konverzia	17
4.	Vyhodnotenie relevantnosti a celkovej konzistencie stratégie	18
4.1	Upresnenie stratégie, osí a priorít	18
4.2	Previazanosť medzi operačnými a globálnymi cieľmi	19
4.3	Súlad stratégie s národnými a komunitnými politikami	19
5.	Kvantifikácia cieľov a kľúčových disparít	21
5.1	Kvantifikácia cieľov a kľúčových disparít	21
5.2	Relevantnosť indikátorov	23
5.3	Spoľahlivosť kvantifikácie a procedúry na získavanie údajov	28
5.4	Stupeň monitorovania a rozsah hodnotenia	28
5.5	Štandardy a špecifické procedúry, ktoré je obtiažne kvantifikovať	28
6.	Hodnotenie očakávaných socio - ekonomických dopadov a zdôvodnenie politiky a finančná alokácia zdrojov	28
6.1	Očakávané dopady a výsledky vzhľadom na globálne ciele, špecifické ciele a operačné ciele	28
6.1.1	Národný rozvojový plán	29
6.1.2	Globálny cieľ SPD Cieľa 2	31
6.1.3	Horizontálne témy pre štrukturálne operácie intervencií	33
6.2	Upresnenie kombinácie politík a alokácia finančných zdrojov	35
7.	Kvalita implementácie a monitorovacích opatrení	35
7.1	Identifikácia potrebných zlepšení	35
7.1.1	Organizačné zabezpečenie	35
7.1.2	Informačné zabezpečenie	35
7.2	Stupeň ujasnenia zodpovedností	36
7.3	Efektívne finančné siete a kontrolné mechanizmy	36
7.4	Procedúry pre zabezpečenie konkurenčného prostredia a výberové kritériá posilňujúce efektívnosť pri výbere projektov	36
7.5	Špecifické opatrenia pre inovačné operácie	36
8.	Závery a odporúčania	37
8.1	Závery	37
8.2	Odporúčania	37

Úvod
Toto hodnotenie sa vzťahuje k Jednotnému programovaciemu dokumentu Bratislavského kraja pre Cieľ 2 (ďalej SPD2).

Analýza výsledkov predchádzajúceho hodnotenia

Relevantnosť existujúcej stratégie
Východiskové dokumenty
Úvodom je potrebné zdôrazniť, že ide o prvý program priamej podpory pre Bratislavský kraj zo štrukturálnych fondov. Napriek tomu tento program nadväzuje na bohatú sústavu plánovacích dokumentov, ktoré sa zaoberajú dlhodobým a strednodobým výhľadom rozvoja Bratislavského regiónu. 
Ide jednak o vládou SR schválené dokumenty, resp. dokumenty schválené orgánmi štátnej správy a samosprávy a to:
•	Dokumenty územnoplánovacieho charakteru, ktoré na celoslovenskej úrovni (Koncepcia územného rozvoja Slovenska) a na regionálnej úrovni (ÚPD VÚC Bratislavského kraja) špecifikujú základné princípy dlhodobého rozvoja regiónu Bratislavy,
•	Dokumenty regionálnej politiky a to:
•	plány sociálneho a ekonomického rozvoja Bratislavského kraja spracované Krajským úradom v Bratislave
•	regionálny operačný program Bratislavského kraja (ROP Bratislavského kraja) spracovaný v rámci prípravy NPRR v rokoch 2000/2001, ktorý je potrebné chápať v kontexte pripomienok EK k NPRR (jar 2002), ako aj v kontexte pripomienok ex-ante hodnotenia k NPRR vypracovaného v rovnakom čase
•	sektorové politiky a stratégie celoštátneho charakteru, hlavne v oblasti dopravy, životného prostredia, trhu práce, hospodárskeho rozvoja a poľnohospodárstva.
Ďalej ide o dokumenty spracované v kontexte programu PHARE CBC, ktoré:
•	skúmajú rozvoj Bratislavského kraja v kontexte cezhraničnej spolupráce:
•	Rozvojová štúdia Bratislavského regiónu
•	Strednodobá stratégia rozvoja trilaterálneho územia Rakúska, Maďarska a Slovenska
•	JORDES+
•	podporujú rozvoj cezhraničnej spolupráce Bratislavského regiónu:
•	Spoločný programový dokument Slovensko-rakúskej cezhraničnej spolupráce v rokoch 2000-2006
•	Spoločný programový dokument Slovensko-maďarskej cezhraničnej spolupráce v rokoch 2000-2006
Tieto dokumenty tvoria východiskovú bázu pre SPD2 a je potrebné ich rešpektovať a to aj v prípade, keď novozvolené vedenie novovytvoreného Bratislavského samosprávneho kraja si na spracovanie svojej vlastnej rozvojovej stratégie hľadá inšpiráciu aj v ďalších zdrojoch. Nerešpektovaním existujúcich plánových dokumentov dochádza k narúšaniu plánovej kontinuity a vytvára sa hrozba absencie všeobecne rešpektovanej stratégie rozvoja, ktorá prakticky bráni koordinácii aktivít rozhodujúcich aktérov. Toto nám opätovne vytýka aj EK vo svojich hodnoteniach predložených programových dokumentov.

Charakteristika rozvojového procesu Bratislavského kraja v kontexte uvedených dokumentov
Osobitné postavenie v Bratislavskom kraji má hlavné mesto Slovenska Bratislava, ktoré tvorí jadro Bratislavskej aglomerácie, ktorá už v súčasnosti v zmysle uvedených dokumentov presahuje hranice Bratislavského kraja a významne zasahuje do Trnavského kraja, čiastočne aj Nitrianskeho. Z tohto pohľadu sa rozhodnutie o vymedzení NUTSII regiónu Bratislavkého kraja nejaví ako optimálne, nakoľko umelo vytrháva územie Bratislavského kraja z jeho urbanistických, hospodárskych, dopravných a územnotechnických väzieb. Ide o to, že na základe poznania vyplývajúceho z plánovej praxe (viď uvedené dokumenty), ako aj z hľadiska štatistických výsledkov,  v súčasnosti Bratislava prechádza silným suburbanizačným procesom, ktorý sa prejavuje dynamickým rozvojom sídiel v jej bezprostrednom ako aj vzdialenejšom okolí pri súčasnej stagnácii počtu obyvateľov mesta Bratislavy. Podpora tohto procesu, ktorý má význam pre celé Slovensko, kde Bratislavská aglomerácia plní stále viac funkciu „lokomotívy“, je potrebná práve v súčasnosti, kedy, tak ako uvádzajú analytické časti uvedených plánových dokumentov, prebieha prestavba pôvodne vidieckeho osídlenia v okolí Bratislavy s pôvodným, prevažne poľnohospodárskym charakterom na mestské alebo zmiešané vidiecko-mestské prostredie spojené s rozvojom bývania, malého a stredného podnikania v oblasti priemyslu, služieb a cestovného rochu. 
Znamená to, že rozvojové projekty realizovateľné v strednodobom časovom horizonte majú z celej SR najväčšie predpoklady práve na území bratislavskej aglomerácie, pričom mnohé z nich práve v tzv. vidieckej časti Bratislavského kraja. Rozhodnutie vyňať Bratislavský kraj z celej bratislavskej aglomerácie a definovať ho ako samostatný NUTSII región s nasledným začlenením do Cieľa 2 spôsobí, že práve územie, ktoré má v období 2004-2006 najväčšie predpoklady na optimálne využitie štrukturálnych fondov na podporu kľúčových projektov celej bratislavskej aglomerácie, ich nebude môcť využiť.
Z hľadiska cezhraničného vplyvu bratislavskej aglomerácie významne rastú väzby na viedenskú aglomeráciu a čiastočne aj na župu Gyor-Moson-Šopron na území Maďarska. Význam týchto trendov potvrdzuje aj v súčasnosti spracovávaná štúdia OECD na tému Metropolitný región Viedeň-Bratislava.
Hlavné mesto Slovenska Bratislava má spracovanú a samosprávnymi orgánmi mesta schválenú dlhodobú stratégiu rozvoja a v súčasnosti prebieha spracovanie nového územného plánu Bratislava. Mesto Bratislava sa aktívne podieľa na viacerých uvedených projektoch zameraných na rozvoj cezhraničnej spolupráce, orientovanej hlavne na mesto Viedeň.
Tieto skutočnosti je potrebné explicitne vyjadriť v analytickej časti ROP a chápať ju ako jedno z dôležitých východísk pri formulovaní rozvojovej stratégie ROP. Doporučujeme doplniť text a relevantné tabuľky o mapku, ktorá by schématicky znázorňovala tento rozvojový trend.

Hlavné priority a ciele ROP Bratislava pre NPRR
Uvedené trendy rozvoja bratislavskej aglomerácie potvrdzuje aj obsahové zameranie ROP Bratislavského kraja spracované v rámci prípravy NPRR, kde, ako môžeme vidieť z priloženej tabuľky, je jasná orientácia na reštrukturalizáciu a rozvoj produkčných činností a zlepšenie regionálnej dostupnosti a existujúcej sociálnej a technickej infraštruktúry.

Priority	
Objectives	NUTS II Region	
		
Bratislava	SW Slovakia	NW Slovakia	E Slovakia	

(1) Restructuring
      & Development
      of Production	1 Restructuring & stimulation of business 
    development.	

	
	2 Restructuring, adaptation, stimulation of
   industrial production.		
			
	3. Supporting investments & allocation 
    mechanisms enhancing competitiveness				
	
	3 Building & development of industrial parks					
	4 Growth in production & services in SMEs					
	5 Development of multi-functional agriculture					
	6 Development of tourism & spa industry					
	7 Development of market services					
	8 Utilisation of domestic resources for economic
    growth 		

	
	9 Support of construction industry					
	10 Sustainable development of rural areas					
	11. Development of power economy & communal power engineering 				
	
	12 Building & enhancement of distribution network					
(2) Increasing regional innovative capacity	13 Information-Technology support to enterprise
      promotion and development		

	

(3) Human Resource Development	14 Developing the educational system					
	15 Stabilisation of labour market					
	16 Increasing labour market flexibility					
	17 Promoting citizens initiatives					
	18 Support to marginalized groups					
(4) Improving regional accessibility & provision of social & technical infrastructure	19 Completion of transport system 					
	20 Development of combined transport					
	21 Modernisation of transport infastructure					
	22 Development  of public transport					
	23 Housing development					
	24 Development of social health care					
	25 Development of telecommunications 					
TOTALS:	25	9	10	13	23	

Prehľad o základných odporúčaniach predchádzajúcich ex-ante hodnotení (EK & domáce)
Hodnotenie EK NPRR
Hodnotenie v časti 7.4. konštatuje, že sú veľké duplicity (prekryvy) medzi regionálnymi a sektorovými programami. Tiež sa vytýka v SWOT analýze , že nie je adekvátna a to nielen preto, lebo neobsahuje žiadnu analýzu možností a rizík, ale tiež preto, že neobsahuje žiadne cielené zhodnotenie silných a slabých stránok v porovnaní s inými krajinami. Špecificky k regiónu Bratislavy sa vzťahuje poznámka, kde sa uvádza, že možným (doporučovaným) cieľom je Reštrukturalizácia a stimulácia rozvoja podnikania a podporovaným opatrením k nemu – rekvalifikácia pracovnej sily a príprava vzdelávania v súlade s procesom reštrukturalizácie.
Ex ante NPRR k ROP Bratislavského kraja
V dokumente sa vo vzťahu k Bratislavskému kraju sumarizujú globálne ciele a ich váhy:
Globálne ciele	Váha %	
Rozvoj technickej a sociálnej infraštruktúry	35%	
Ochrana a zlepšenie životného prostredia	20%	
Podpora trvalého hospodárskeho rastu a konkurencieschopnej produkcie	15%	
Rozvoj výroby a služieb využívajúcich domáce zdroje	15%	
Efektívna tvorba pracovných miest a zníženie nezamestnanosti	10%	
Rozvoj multifunkčných poľnohospodárskych a vidieckych oblastí	5%	

V textovej časti sa uvádza nasledovná charakteristika. Bratislava je centrom hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky, preto by sa pozornosť mala sústrediť na odstraňovanie infraštruktúrnych prekážok. Dôležitosť environmentálnej politiky iba odráža fakt, že Bratislava je jedným z dominantných priemyselných regiónov Slovenska. 
Viditeľná odlišnosť od ostatných regiónov spočíva v tom, že dynamický rozvoj už nastal a nastane tiež aj s rozvojom koordinačnej politiky alebo bez nej. Strednodobá stratégia pre Bratislavský región, založená na potrebách infraštruktúry a na vedúcej úlohe verejných investícií, bude efektívne vplývať na rozhodovanie o súkromnom investovaní a bude úplne odlišná od strednodobej stratégie pre periférnu vidiecku oblasť. Viac ako v iných regiónoch je potrebné programy zamerať na dlhodobý udržateľný rozvoj aktív. Jednou z hlavných tém budúceho rozvoja bude predstava integrovaného rozvoja Bratislavy a okolitého regiónu, napr. rozvoj centier sekundárneho významu. Centrám urbanizácie po celej Európe veľmi často chýba koordinačná perspektíva rozvoja. Okolité regióny sú často označované ako „pestré“ zóny podnikov, zamerané na obchod a distribúciu, voľný čas a príležitostné aktivity. V rovnakom čase sa začína vytvárať silná koncentrácia administratívnych budov v blízkosti centra mesta. Bez koordinácie oboch týchto rozvojových tendencií dôjde veľmi rýchlo k preťaženiu dopravného systému. Vo všetkých prípadoch má mestský cestný systém jedno z vedúcich postavení v tomto rozvojovom procese. Bratislava bude preto potrebovať integrovanú rozvojovú perspektívu so zrejmým zameraním na dopravu.
ROP ako časť NPRR poskytuje dobrý prehľad o regióne. Opis opatrení je veľmi rôznorodý: obsahuje dosť konkrétne investičné projekty a zároveň pomerne všeobecné popisy a konštatovania. Rozvojová os inovačných kapacít musí byť posilnená. Je evidentné, že napriek faktu, že rozvoj ľudských zdrojov predstavuje jednu z hlavných silných stránok tohto regiónu a že Bratislava, viac ako ktorákoľvek časť Slovenska, má silné postavenie medzi európskou konkurenciou miest a aglomerácií, perspektíva ako udržať túto pozíciu by mala byť dopracovaná.
Krátke zhrnutie spracovania SPD2 (v kontexte s NDP, z leta 2002) a rozhodnutie MVRR SR o spracovaní prvej fázy Ex-Ante hodnotenia počas jesene 2002
Vlastné spracovanie ex-ante hodnotenia prebiehalo v 2 základných fázach. Prvá fáza, ktorá prebiehala paralene so spracovaním SPD2 a ktorú spracovala slovenská konzultačná firma a fáza druhá, ktorá bola zrealizovaná po ukončení prác na vlastnom SPD2 a ktorú spracovala Technická pomoc pre spracovanie ex-ante hodnotenia a programového doplnku pre ROP a SPD2 (ďalej TA). Zatiaľ čo výsledkom prvej fázy bol koncept ex-ante hodnotenia, v rámci fázy druhej bolo spracovanie exante hodnotenia ukončené. Tento postup bol zvolený preto, aby spracovanie exante hodnotenia prebehlo v zmysle pravidiel stanovených z pozície EÚ.
V rámci prvaj fázy hodnotenia sa kvantifikácia cieľov a hodnotenie impaktov opieralo o interpretáciu výsledkov ekonometrického modelu „Impact SPD“, modifikovaného pre potreby hodnotenia SPD pre cieľový región Bratislava ( ďalej len SPD 2 ), prostredníctvom ktorého bolo možné realizovať rôzne simulácie jednotlivých prípadov intervencií podľa metodiky hodnotenia Štrukturálnych fondov EÚ a následne interpretovať jeho výseldky na podmienky cieľového regiónu. Po metodickej stránke bolo predkladané hodnotenie doplnené o nové a revidované dáta Systému strednodobého výhľadu hospodárskeho a sociálneho vývoja SR, ako referenčnej úrovne kvantifikácie očakávaných dopadov intervencií SPD Cieľ 2 na región Bratislava.
V rámci druhej fázy boli výsledky prvej fázy konfrontované s kontrolným zoznamom obsahu exante v zmysle Zadávacích podmienok TA, a následne prebehla finalizácia dokumentu. V rámci druhej fázy bola z pozície kompetentnými orgánmi schválených dokumentov územnoplánovacieho charakteru (hlavne ÚPD VÚC Bratislavského kraja) ako aj dokumentov regionálnej politiky spracovaných jednak na základe zákona o podpore regionálneho rozvoja, ako aj dokumentov o rozvoji Bratislavského regiónu a jeho cezhraničných charakteristík financovaných z PHARE (hlavne ROP Bratislavského kraja spracovaného v rámci NPRR, JPD PHARE CBC Slovensko - Rakúsko) opätovne zhodnotená finálna verzia SPD2. Bolo to vykonané aj z toho dôvodu, že verzia SPD2, ktorá bola predmetom 1 fázy exante bola v závere jej prípravy do značnej miery modifikovaná.
Pripomienky k návrhu SPD2 z novembra 2002
Vzhľadom na fakt, že EK poslala pripomienky v januári 2003 (na základe návrhu z novembra 2002) boli tieto zahrnuté do prepracovaného návrhu SPD2 z februára 2003.
Základné pripomienky boli nasledovné:
•	Stratégia a priority
•	Analýza je spracovaná bez uvednenia rámcovej stratégie, je tažké zhodnotiť analýzu bez uvedenia kontextu na stratégiu a navrhované priority;
•	Financovanie SPD2 zabezpečiť z ERDF a SPD 3 z ESF
•	Zvážiť zapracovanie priority na podporu výskumu a technologického rozvoja
•	Chýbajú informácie o kompatibilite s inými EÚ politikami
•	Opatrenia
•	Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka je zahrnuté do analýzy (predpokladá sa zrejme ich podpora), ale nie je jasné, či bude k dispozícii financovanie ich rozvoja, nakoľko EAGGF-Garančný fond a opatrenia na podporu rozvoja vidieka by sa nemali začleňovať do podpory Cieľa 2, ale bolo by jednoduchšie ísť cez Rozvojový plán vidieka (EAGGF – Garančný fond) v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP).
•	Finančný plán
•	Je potrebné doplniť finančné tabuľky a odhad potrebnej doplnkovosti (kofinancovania)
•	Opatrenia v oblasti riadenia a kontroly
•	Je potrebné doplniť informácie o riadení programu a konzultáciách so sociálnymi partnermi.
Zhrnutie pripomienok z predchádzajúcich ex ante hodnotení
1)	Uviesť jasnú a argumentami, uvedenými v analytickej časti, podopretú stratégiu – zameranie operačného programu a  jednotlivých priorít
2)	Podporiť spracovanie integrovanej rozvojovej perspektívy so zrejmým zameraním na dopravu bratislavskej aglomerácie v kontexte s relevantným cezhraničným územím s osobitným zameraním na koordináciu rozvojových aktivít s viedenskou aglomeráciou
3)	Zamerať sa na odstraňovanie prekážok v infraštruktúre a doprave
4)	Zvážiť, vzhľadom na sústredenie výskumných kapacít v Bratislave, podporu rozvoja výskumu a technológií „RTD“
5)	Zvážiť zaradenie podpory rozvoja vidieka do Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP)
6)	Financovanie SPD2 zamerať na ERDF.
Zhrnutie doporučení ex ante hodnotenia
1)	Pri charakteristike východiskovej situácie je potrebné explicitne vyjadriť súvis SPD2 s existujúcicmi schválenými plánovými dokumentami
2)	Pri formulovaní stratégie vychádzať z poznania, že Bratislava ako jadro bratislavskej aglomerácie prechádza špecifickým vývojovým štádiom - suburbanizáciou
Efektívnosť existujúcich nástrojov pre výkon politiky
V súčasnosti prebieha proces prípravy na štrukturálne fondy a vytvárajú sa príslušné nástroje v zmysle kap. 21 Acquis. Veľká väčšina nástrojov navrhnutých, alebo v súčasnosti vytváraných, sú založené na relevantných skúsenostiach získaných na podporu ESC v rámci predvstupových fondov (napr. Grantová schéma Phare pre podporu podnikania). Navyše navrhované nástroje sú tiež založené na štandarde aktivít SF pre ekonomický rozvoj ako používajú členské štáty.
Z hľadiska dosiahnutia čo najväčšej efektivity je potrebné pripraviť SPD2 v súlade s:
•	Plánom sociálneho a ekonomického rozvoja Bratislavského samosprávneho kraja, ktorý je nástrojom regionálnej politiky vyplývajúcicm zo zákona na podporu regionálneho rozvoja.
•	S projektami PHARE 2002 – Grantovými schémami (regionálny rozvoj, ľudské zdroje, turizmus a priemysel), špeciálne s grantovou schémou regionálneho rozvoja
V súvislosti s hodnotením existujúcich nástrojov je potrebné upozorniť na tieto skutočnosti:
1)	ide o prvý program SF priamej podpory Bratislavského kraja;
2)	Inštitúcia a osadenstvo Bratislavského samosprávneho kraja je nové;
3)	Pripravovaná MA pre SPD2 na MVRR SR bola vytvorená v januári tohto roku a nateraz ju tvorí jeden pracovník
4)	Nateraz v Bratislavskom samosprávnom kraji nie je ani jedna MVRR SR podporovaná RRA.
Z tohto výpočtu môžeme dedukovať, že SPD2 bude implementovaný v nezabehnutých podmienkach, neskúseným tímom z čoho vyplýva potreba posilniť implementačnú štruktúru, ktorá by sa mala vytvoriť v súvislosti s prípravou na implementáciu uvedenej Grantovej schémy regionálneho rozvoja (GSRR), resp. aj ostatných grantových schém. V tejto súvislosti by bolo rozumné zvážiť efektívne zapojenie existujúcich miestnych konzultačných firiem v oblasti SME, regionálnej politiky, územného plánovania, napr. formou technickej pomoci do procesu implementácie SPD2.
Lekcie z kľúčových prípadov ovplyvňujúcich implementáciu politiky
Ide o prvý program SF priamej podpory Bratislavského kraja. Tento program sa môže oprieť o skúsenosti z krajín EÚ, najmä blízkeho Rakúska a spoločných skúseností získaných v rámci implementácie JPD PHARE CBC Slovensko-Rakúsko na roky 2000-2006, ako aj z doterajších skúseností s uplatňovaním metódy grantových schém pri implementácii programov podpory z PHARE.
Dobré skúsenosti sú získané z doterajších podporných programov v oblasti SME (viaceré podporné programy z PHARE a štátneho rozpočtu), životného prostredia (Grantová schéma životného prostredia financovaná z PHARE) a turizmu (Grantová schéma rozvoja turizmu realizovaná v rámci prípravneho programu PHARE na štrukturálne fondy v SR).
V tejto súvislosti je potrebné nadviazať pri návrhu implementácie SPD2 na skúsenosti z implementácie GSRR. GSRR predstavuje projekt financovaný z PHARE 2002, ktorého hlavným cieľom je vytvorenie podmienok pre efektívne využite priostriedkov ROP Slovensko. Ide o podporu tvorby lokálnych stratégií a partnerstiev, regionálnych a miestnych organizácií pre podporu sociálnoekonomického rozvoja a v neposlednom rade o masívnu podporu tvorby konkrétnych rozvojových projektov. Takto sa vytvoria konkrétne podmienky pre vlastnú realizáciu projektov, t.j. zvýši sa absorpčná schopnosť SR hlavne vo vzťahu k ROP a SPD2.
Problémy s dostupnosťou a monitorovaním
Opätovne pripomíname, že sa ide o prvý program SF priamej podpory Bratislavského kraja, a preto tejto otázke treba venovať mimoriadnu pozornosť a to najmä preto, že problematika monitorovania regionálneho rozvoja tak, ako sa požaduje v rámci využívania štrukturálnych fondov nemá v podmienkach SR tradíciu. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na potrebu zohľadnenia monitorovacích indikátorov s existujúcim stavov indikátorov sledovaných ŠÚ SR a v neposlednom rade s ich pripravovanými zmenami.

Analýza silných stránok, slabých stránok a potenciál štátu, regiónu alebo príslušného sektora
Cielené zoradenie relevantných disparít
Pripomienky ku kapitole Základné údaje o regióne
Koštatácia, že väčšiu časť regiónu NUTSII je možné považovať v zmysle kritérií ES za vidiecku oblasť, treba dostatočne vyargumentovať, lebo napr. podľa hustototy obyvateľstva podmienku spĺňa len okres Malacky (pozri str.37). Popis jednotlivých častí regiónu je potrebné preformulovať, nachádzajú sa tam viaceré irelevantné konštatácie, bolo by potrebné pre popis jednotlivých častí zvoliť jednotnú štruktúru.
Pripomienky ku kapitole Analýza ekonomickej a sociálnej situácie regiónu
Dielčie pripomienky
Pri tabuľke 7 – základné demografické charakteristiky, by sa žiadala poznámka, že za roky 2000-2001 neklesol počet obyvateľov kraja o 18034, ale že ide o dôsledok použitia údajov z rôznych zdrojov štatistiky získaných na základe rozdielnych metodík.
Na str.22 by sa mohla doplniť konštatácia, že miera zamestnanosti je vyššia aj u obyvateľov poproduktívneho veku a že vykazuje najvyššiu hodnotu v SR.
Na str.22 by bolo potrebné upresniť, že dochádzka za prácou do Bratislavského regiónu uvedená v texte, je denná dochádzka, celková dochádzka presahuje hodnotu 100000.
Na str.36 v kap. Životné prostredie by bolo potrebné zdôrazniť, že Bratislava bola vyhlásená za „najohrozenejšiu oblasť“ resp. oblasť s najhorším ovzduším (toto bolo uvedené priamo v uznesení vlády).
Sídelná štruktúra ako základný prejav života ľudí v území je nedostatočne popísaná, resp. nie je popísaná vôbec. Z toho vyplýva vážny problém práve vo vzťahu k špecifikácii stratégie. Tá by sa totiž mala odvíjať práve od stavu a tendencií rozvoja sídelnej štruktúry tak, ako je to schválené vládou SR v ÚPD VÚC Bratislavského kraja.
V kap. Doprava je potrebné zvýrazniť skutočnosť, že Bratislava je jednak hl. mesto SR, ako aj najvýznamnejším rozvojovým pólom SR a z tohto titulu plní v dopravnom systéme SR špecifické funkcie.
Na str.46 by bolo žiadúce zmeniť nadpis na Cezhraničný región Viedeň - Bratislava – Gyor.
Pripomienky ku kapitole ako celku
V texte je minimum odvolávoch na informačné zdroje a citované dokumenty. Je to vážny nedostatok, ktorý by sa mal odstrániť. Nie je potom totiž jasné čo je prevzaté z iných oficiálnych materiálov a zdrojov a čo je vlastné zistenie autorov dokumentu. Doporučujeme v maximálne možnej miere sa odvolávať na relevantné plánové dokumenty dlhodobého, strednodobého, prierezového a sektorového charakteru.
Vážnym nedostatkom je absencia charakteristiky vývojového procesu ako celku Bratislavského kraja v rámci bratislavskej aglomerácie, ktorá presahuje hranice Bratislavského kraja a keď berieme stále intenzívnejšie vzťahy s viedenskou aglomeráciou aj hranice SR, resp. existujúce hranice EÚ. Podľa nášho názoru je to spôsobené nedostatočným popisom fugovania a vývoja sídlenej štruktúry, ktorá obsahuje všetky rozvojové sektory. Z toho vyplýva v zásade sektorový pohľad na súčasný stav, kde je ťažké vysloviť jasnú víziu, resp. do nej začleniť stratégiu programu a jeho priority a opatrenia. V tejto súvislosti doporučujeme materiál doplniť schématickým znázornením sídelnej štruktúry bratislavskej aglomerácie s uvedením jej vnútorných a vonkajších závislostí a trendo. (mapky formátu A4 – 1.širšie vzťahy na zvyšok SR a stred Európy, 2. štruktúra bratislavskej aglomerácie so zobrazením sídelnej štruktúry, dopravnej kostry a veľkoplošných areálov ochrany prírody, 3. mapka zo znázornením suburbanizačného trendu bratislavskej aglomerácie s uvedením cezhraničných vzťahov na Viedeň a Gyor). Dokument to obohatí obsahovo aj výrazovo, čo netreba podceňovať.
Pripomienky k SWOT analýze
SWOT analýza sa v SR podmienkach používa krátko a s jej použitím je spojených viacero metodologických nejasností, a to hlavne pri redukcii množstva zistených a identifikovaných skutočností na podstatné stránky a tendencie. Dovoľujeme si upozorniť na charakteristiku SWOT v rámci MEANS collection Volume 3 – Evaluating socio-economic programmes – Principal evaluation techniques and tools, kde je charakterizovaná SWOT analýza a postup jej spracovania.
V programe by bolo potrebné doplniť výslednú SWOT analýzu o popis základných krokov jej spracovania a to tak, aby z tohto popisu boli jasné dôvody, prečo bola zvolená práve navrhovaná stratégia.
Tento popis by sa mal odvinúť od:
•	Dlhodobej vývojovej stratégie bratislavskej aglomerácie zahrnutej v schválených dokumentoch, založenej na identifikovaných trendoch rozvoja bratislavskej aglomerácie v celoslovenskom a cezhraničnom kontexte – v tomto zmysle by sa mala upraviť kapitola Faktory konkurencieschopnosti – rozvojové scenáre
•	Tá istá kapitola by sa mala doplniť aj o  aktivity vyplývajúce zo schválených dlhodobých a strednodobých plánových dokumentov prierezového a sektorového charakteru, ktoré by sa následne mali vyhodnotiť z hľadiska ich možnej podpory zo strany štrukturálnych fondov
•	Zoznam podporovateľných aktivít by sa mal posúdiť z hľadiska vylúčenia možnej duplicity SPD2 s ROP, SOP a aktivitami podporovanými z Kohézneho fondu, resp. Interreg a Equal
•	Výsledný zoznam aktivít by mal byť posúdený z hľadiska disponibilného indikatívneho finančného objemu pre SPD2

Tabuľky SWOT analýzy
Poznámky k tabuľkám SWOT analýzy:
Pre zvýraznenie vzťahu SWOT a popisnej časti analýzy by bolo efektívne doplniť do SWOT tabuľky odkazy na popisujúci text
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Výhodná geografická poloha v strede Európy, priamo na hraniciach s EÚ (Rakúsko)
•	Vybudovaná dopravná infraštruktúra s väzbami na hlavné mesto, jedinečný multimodálny dopravný uzol 
•	Ekonomicky a kultúrne otvorená spoločnosť s intenzívnymi vzťahmi s okolitými krajinami
•	Kvalitný ľudský potenciál prezentovaný vekovou štruktúrou, vzdelanostnou úrovňou, zručnosťami, ekonomickou aktivitou a flexibilitou obyvateľstva
•	Diverzifikovaná štruktúra ekonomickej základne
•	Vysoký podiel kooperujúcich a inovatívnych podnikov
•	Prítomnosť zahraničného kapitálu v nosných priemyselných podnikoch a odborníkov s priaznivým vplyvom na kvalitu manažmentu a rozvoj podnikania
•	Výborné prírodno-krajinné a kultúrno-historické dispozície pre rozvoj turistiky a cestovného  ruchu
•	Otvorenosť k cezhraničnej regionálnej spolupráci, existencia euroregionálnych inštitúcií	•	Výrazné vnútroregionálne disparity v úrovni rozvoja na osi hlavné mesto – okolie s dopadom na nevyváženosť sociálno-ekonomického rozvoja cieľového regiónu
•	Preťažená dopravná infraštruktúra, poddimenzovaná verejná doprava v hlavnom meste Bratislava komplikuje dochádzku z cieľového regiónu do zamestnania
•	Negatívne zaťažované životné prostredie, najmä v blízkosti Bratislavy. Územie Bratislavského kraja  je zaradené medzi 9 najviac zaťažených oblastí v SR
•	Nedostatok zariadení na zneškodňovanie odpadov ako aj ich zhodnotenie v zmysle druhotných surovín
•	Starnutie obyvateľstva s dopadom na znižovanie vlastných zdrojov pracovnej sily	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Blízkosť hlavného mesta a jeho vedecko – výskumnej základne
•	Koncentrácia inštitúcií vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy
•	Možnosť využitia vojenského letiska v  Kuchyni na civilné účely
•	Nadpriemerná koncentrácia strategických zahraničných investorov
•	Dostatok pracovných príležitostí v rozvíjajúcich sa priemyselných zónach
•	Difúzia existujúcich osvedčených praktík (najlepšie skúsenosti) so zakladaním a fungovaním regionálnych rozvojových partnerstiev (osvojených najmä v rámci PHARE projektov)
•	Zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce s Rakúskom v oblasti plánovania rozvoja funkčného urbanistického regiónu Viedeň - Bratislava 
•	Budovanie špecifického regionálneho imidžu	•	Postupné a nevyhnutné znižovanie konkurencieschopnosti kľúčových odvetví regionálneho priemyslu v dôsledku rastu relatívnych jednotkových nákladov práce v porovnaní s inými lokalitami strednej a východnej Európy
•	Odliv kvalifikovanej pracovnej sily do zahraničia
•	Neskúsenosť a nepružnosť novovznikajúcich regionálnych inštitúcií	
Tabuľka 3‑1:	SWOT analýza ekonomického rozvoja a infraštruktúry v cieľovom regióne (Priorita 1) – z SPD
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Výhodná poloha pri Bratislave umožňuje výraznejšie profitovanie z existencie priemyselnej základne hlavného mesta a jeho väzieb
•	Diverzifikovaná štruktúra ekonomickej základne
•	Vysoký podiel vytvorenej pridanej hodnoty a produktivity práce v regióne
•	Nízke náklady na prácu
•	Rozvinutý sektor trhových služieb
•	Vhodné prírodné a kultúrne podmienky pre rozvoj cestovného ruchu
•	Dostatok voľných plôch a pozemkov pre investície v regióne
•	Rozvinutá technická infraštruktúra umožňuje pohyb obyvateľov, tovaru, dostupnosť  informácií, ktorá  vytvára predpoklady pre rozvoj všetkých aktivít
•	Križovanie multimodálnych dopravných koridorov cestnej, železničnej, vodnej a leteckej dopravy
•	Koncentrácia infraštruktúry nadregionálneho významu 	•	Pomalá reštrukturalizácia priemyslu vidieckeho regiónu
•	Nedostatočná kvalifikačná mobilita pracovnej sily a neexistujúci integrovaný systém vzdelávania v podnikoch
•	Pretrvávajúce problémy v technickej obslužnosti územia
•	Nízka miera podnikateľských investícií na vidieku
•	Nedostatočná kvalita ponuky služieb cestovného ruchu a nedostatočná úroveň ich propagácie
•	Nedostatočne rozvinuté spoločné služby pre MSP
•	Nedostatočné prepojenie výskumných a vývojových centier s podnikateľskou sférou
•	Prudký nárast individuálnej automobilovej dopravy
•	Nedostatočná kapacita ciest
•	Nedostatok hraničných priechodov	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Využitie vedecko-výskumnej základne pri reštrukturalizácii predovšetkým elektrotechnického, potravinárskeho, chemického  a strojárskeho priemyslu
•	Zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce s Rakúskom, Maďarskom a Českou republikou  
•	Rozvoj informačných technológií a rast dopytu po sieťových službách
•	Prítomnosť nákladného a osobného prístavu na Dunaji a medzinárodného letiska
•	Skvalitnenie dopravného systému vidieckeho regiónu a jeho prepojenie na dôležité medzinárodné ťahy, vrátane hraničných priechodov spájajúcich regióny susediacich štátov
•	Možnosť využitia integrovaného systému prímestskej  dopravy osôb s dôrazom na ekologické formy dopravy
•	Rozvoj bytovej výstavby a skvalitnenie existujúceho bytového fondu
•	Sfunkčnenie trhu s pôdou	•	Nedostatok vnútorných kapitálových zdrojov a nízky objem PZI v priemysle
•	Nedoriešené vlastnícke vzťahy a málo rozvinutý trh s pôdou
•	Odliv vysokokvalifikovanej pracovnej sily do zahraničia
•	Nedostatočné prepojenie výskumných a vývojových centier s podnikateľskou sférou cieľového regiónu
•	Nedostatočne motivujúce právne prostredie pre rozvoj malého a stredného podnikania
•	Nesystémová reforma v oblasti učňovského školstva
•	Prehlbovanie diskriminačných tendencií na trhu práce
•	Neukončenie reštrukturalizácie priemyslu a znižovanie jeho  konkurencieschopnosti
•	Devastácia prírodného potenciálu, neudržanie kvalitatívnych parametrov v stravovacích a ubytovacích  zariadeniach, neinovačný prístup pri vytváraní produktov  služieb cestovného ruchu	

Tabuľka 3‑2:	SWOT analýza trvaloudržateľného rozvoja vidieka (Priorita 2) – z SPD
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Silné stránky
•	Vhodné prírodné podmienky pre existenciu a tradícia rozvinutého poľnohospodárstva, vinohradníctva, pestovania zeleniny a ovocia
•	kvalitný  poľnohospodársky  pôdny fond s vysokou výnosnosťou, vysoká lesnatosť, náleziská nerastných surovín, podzemné zásoby pitnej vody, výskyt geotermálnych  zdrojov a minerálnych prameňov
•	Vhodné prírodné a kultúrne podmienky umožňujú v plnej miere plniť rekreačnú funkciu vidieka 
•	Postupné dobudovanie chýbajúcej kanalizácie, vodovodov a čistiarní odpadových vôd
•	Nízke náklady na prácu
•	Realizácia  environmentálnych programov na revitalizáciu vodných plôch a tokov
•	Realizácia projektov výstavby ochrannej zelene, zazeleňovania poľnohospodársky nevyužívaných plôch, zachovanie biodiverzity lesných porastov	•	Nízka konkurencieschopnosť vidieckej ekonomiky 
•	Nedostatočná kvalita a objem ponuky cestovného ruchu vzhľadom na prírodný, kultúrny a historický potenciál cieľového regiónu 
•	Nedobudovaná vodovodná a kanalizačná sieť, ČOV, výskyt neriadených skládok odpadu 
•	Nedostatočná občianska vybavenosť vo väčšine vidieckych obcí
•	Nekoncepčnosť a nekoordinovanosť rozvojových aktivít a investičnej činnosti 
•	Rastúce problémy s dopravnou obslužnosťou v koncových 
•	Nízka produktivita práce v poľnohospodárskej výrobe
•	Výskyt neriadených skládok odpadu
•	Vysoký stupeň znečistenia rieky Moravy
•	Intenzívna ťažba dreva, ktorá môže ohroziť prírodné spoločenstvá
•	Vysoký podiel náhodnej ťažby dreva 
•	Pretrvávanie nedoriešeného systému separovaného zberu odpadu 
•	Nedostatočná protipovodňová ochrana územia
•	  Nedobudovaný komplexný monitorovací a informačný systém ochrany životného prostredia v regióne	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Diverzifikácia ekonomickej základne vidieka najmä zavádzaním výrob s vysokým podielom pridanej hodnoty
•	Rozvoj vidieckej turistiky a agroturistiky
•	Rozvoj cezhraničnej spolupráce 
•	Prílev priamych investícií do vidieckych oblastí
•	Skvalitnenie dopravného systému vidieckeho regiónu a jeho prepojenie na dôležité medzinárodné ťahy, vrátanie hraničných priechodov spájajúcich regióny susediacich štátov
•	Zvýšenie územnej mobility pracovných síl
•	Zavádzanie ekologických výrob šetriacich životné prostredie a zdravie obyvateľstva
•	Transfer technológii v oblasti tvorby a ochrany životného prostredia
•	Zvyšovanie environmentálneho povedomia občanov 	•	Pokračujúci pokles zamestnanosti v poľnohospodárstve až k rizikovým a prahovým hodnotám 
•	Zábery poľnohospodárskej pôdy v dôsledku urbanizácie
•	Nedostatok vhodných úverových systémov pre vidiecke oblasti
•	Nedostatok vnútorných kapitálových zdrojov a nezáujem zahraničných investorov
•	Zanedbanie stavu kultúrnych pamiatok
•	Realizácia rozsiahlych projektov s možným negatívnym dopadom na životné prostredie
•	Zníženie biodiverzity pod tlakom ľudských aktivít	

Skutočnosť, že Bratislavský kraj sa dostal do Cieľa 2 pre štrukturálne fondy odráža jeho pozíciu, v porovnaní zo zvyškom Slovenska, ako centra s dobrou rozvojovou perspektívou, hoci stále slabšou v porovnaní s  priemerom EÚ. Avšak ako je možné vidieť z tab. č.1SWOT analýzy, tento región, v súvislosti s podporu sociáneho a ekonomického rozvoja, čelí tak významným problémom s oživením a zmenami jeho ekonomickej základne.
Avšak prvá fáza hodnotenia neskompletizovala jeho podporné hodnotenie a analýzu rozvojových priorít a opatrení regiónu. Prvá fáza hodnotenia tiež neukončila zhodnotenie ľudských zdrojov v regióne, hodnotenie environmentálnej situácie, ani nezhodnotila situáciu z pohľadu rovnosti šancí medzi ženami a mužmi.
Avšak  prvá fáza hodnotenia špecifikovala nasledovné disparity:
Kľúčové disparity:
•	vnútroregionálna nevyváženosť sociálno-ekonomického rozvoja na osi hlavné mesto – okolie
•	preťažená dopravná infraštruktúra
•	negatívne zaťažované životné prostredie
•	pomalá reštrukturalizácia priemyslu vidieckeho regiónu
•	nedostatočné prepojenie výskumných a vývojových centier s podnikateľskou sférou
•	nedostatočná občianska vybavenosť vo väčšine vidieckych obcí
Doporučenie pre tím SPD2–  tieto disparity majú istý potenciál ako zdroj pre vhodné indikátory pre monitorovanie a hodnotenie dopadu programu.
Faktory ekonomickej a sociálnej kohézie a trvaloudržateľný rozvoj a konverzia
Prvá fáza hodnotenia neskompletizovala podrobné hodnotnie a analýzu regionálnych rozvojových priorít a možností. Avšak špecifikovala nasledovné hlavné faktory rozvoja.
Hlavné faktory rozvoja:
•	Koncentrácia infraštruktúry nadregionálneho významu
•	Kvalitný ľudský potenciál
•	Diverzifikovaná štruktúra ekonomickej základne
•	Výborné podmienky pre rozvoj služieb
•	Podmienky pre rozvoj poľnohospodárstva a rekreačnej funkcie vidieka
Poznámka: Opatrenia boli navrhnuté z uvedných východísk, pričom financovanie rozvoja regiónu zo štrukturálnych fondov je možné aj prostredníctvom SPD3 a Kohézneho fondu/Interregu.

Vyhodnotenie relevantnosti a celkovej konzistencie stratégie
Upresnenie stratégie, osí a priorít
Táto etapa ex-ante hodnotenia je koncentrovaná na vyhodnotenie relevantnosti zvolenej stratégie SPD 2 s ohľadom na reálne potreby socio-ekonomického vývoja SR v strednodobom časovom horizonte, do roku 2006. Zároveň sa táto etapa ex-ante hodnotenia zameriava na vyhodnotenie celkovej konzistencie a vnútornej logiky jednotlivých úrovní cieľov, priorít a opatrení a ich prepojenia s aktivitami financovateľnými prostredníctvom štrukturálnych fondov pre Cieľ 2.
V hospodárstve Slovenska má región Bratislava osobitné postavenie. Napriek tomu, že jeho podiel na obyvateľstve Slovenska je okolo 10%, na jeho území sa vytvára viac než 20% HDP SR. Jeho výhodná geografická poloha relatívne rozvinutá infraštruktúra a kvalifikovaná pracovná sila spomedzi všetkých regiónov Slovenska najviac priťahuje tak domáce, ako aj zahraničné investície.  
•	Tabuľka 4‑1:	Podiel Regiónu Bratislava na obyvateľstve, HDP, zamestnanosti a investičnom majetku v SR
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Obyvateľstvo	11,5	11,5	11,5	11,4	11,4	11,1	
HDP	21,5	22,1	23,2	22,5	22,5	22,7	
Zamestnanosť	14,1	17,0	17,2	17,3	17,5	15,1	
Investičný majetok1	44,9	44,8	46,7	47,6	46,5	45,2	
Poznámka: 1 za rok 2001 odhad. Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR. 
•	Tabuľka 4‑2:	Miera investícií v %
	1996	1997	1998	1999	
Región Bratislava	64,4	67,4	68,3	59,7	
SR spolu 	34,2	35,9	38,0	31,0	
Poznámka: Miera investícií – tvorba hrubého fixného kapitálu / HDP (všetko v bežných cenách). Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR.
•	Tabuľka 4‑3:	Podiel regiónu Bratislava na priamych zahraničných investíciách alokovaných v SR
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
v % 	58,0	66,8	60,6	59,6	56,0	63,1	
Poznámka: Výpočet na základe ukazovateľov NBS.
Alokácia kapitálu na území regiónu viedla  ku kapitálovej vybavenosti, ktorá viac než trikrát prekračuje celoslovenský priemer.  Táto skutočnosť úzko súvisí tiež so skutočnosťou, že na území regiónu sa dosahuje najvyššia produktivita práce. Výsledkom je ďaleko menší rozdiel medzi aktuálnou a potenciálnou úrovňou HDP než na úrovni SR.
•	Tabuľka 4‑4:	Produktivita práce v tis. Sk (na báze bežných cien)
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava 	469,7	543,7	630,6	652,5	685,3	739,8	
SR spolu 	308,7	347,2	381,4	420,3	459,7	493,1	
Poznámka: HDP na pracovníka. Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR.
•	Tabuľka 4‑5:	Aktuálny produkt  ako percento potenciálneho produktu
	1996	1997	1998	1999	2000	
Región Bratislava 	95,4	95,6	94,6	92,4	93,3	
SR spolu 	86,9	86,3	83,3	79,6	80,4	
Poznámka: Podiel aktuálneho produktu na potenciálnom HDP (všetko v bežných cenách).
V dôsledku vyššieho dopytu po práci generovaného podstatne vyšším stupňom využitia výrobných kapacít než je celoslovenský priemer sa na úrovni regiónu ako celok dosahuje najnižšia miera nezamestnanosti v SR.
•	Tabuľka 4‑6:	Miera nezamestnanosti v %
	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava	4,1	5,1	7,2	6,4	5,8	
SR spolu 	12,5	15,6	19,2	17,9	18,6	
Poznámka: Evidovaná nezamestnanosť k 31.12. Zdroj : ŠÚ SR.
Z hľadiska vnútornej štruktúry regiónu Bratislava NUTS II však uvedený vývoj nie je homogénny. Na nižších úrovniach nie všade je nezamestnanosť nízka a ekonomická výkonnosť dostatočná. Vnútroregionálny hospodársko – sociálny vývoj sa vyznačuje signifikantnými nevyváženosťami, ktoré sú zapríčinené:
•	vnútroregionálnymi disproporciami ekonomickej výkonnosti
•	disproporciami v štruktúre výroby
•	zaťaženosťou životného prostredia
•	disproporciami medzi existujúcou infraštruktúrou a požiadavkami
•	Tabuľka 4‑7:	Podiel pridanej hodnoty na priemyselnej produkcii v %
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava	28,4	28,4	28,4	28,4	28,4	28,4	
SR spolu 	27,0	27,0	27,0	27,0	27,0	27,0	
Poznámka: HDP na pracovníka. Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR.
Základom na riešenie je, z hľadiska národného hospodárstva ako celok, trvalo udržateľný rast HDP, ktorý vylepší medzinárodnú pozíciu Slovenska z aspektu ekonomickej výkonnosti..
Previazanosť medzi operačnými a globálnymi cieľmi
Previazanosť cieľov je uvedená v tab.č.14. v rámci kapitoly Kvantifikácia cieľov ....
Súlad stratégie s národnými a komunitnými politikami
Koherencia stratégie je hodnotená na dvoch úrovniach:
1)	prepojenie medzi cieľmi a opatrením SPD 2 s cieľmi Spoločenstva platné pre finančné aktivity z fondu ERDF je hodnotené na úrovni vonkajšej koherencie.
2)	navyše je vzájomná jednotnosť cieľov SPD 2 hodnotená na úrovni jej vnútornej koherencie.
Hodnotenie vonkajšej koherencie je zamerané na posúdenie súladu opatrení programového dokumentu SPD2 s hlavnými oblasťami, ktoré je možné podporovať prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja pre Cieľ 2. Jednotlivé opatrenia sú hodnotné z hľadiska vplyvu na rozsah pôsobnosti ERDF, ktorý je bližšie charakterizovaný v Nariadení ES č. 1783/1999. 
Hodnotenie vnútornej koherencie je zamerané na zhodnotenie vzájomnej previazanosti a logiky medzi globálnym cieľom, špecifickými cieľmi, prioritami a opatreniami programového dokumentu .

•	Tabuľka 4‑8:	Hodnotenie vonkajšej koherencie
	1.1	1.2	2.1	2.2	
Rozsah pôsobnosti ERDF: 					
Produktívne investície	2	1	2	1	
Investície do infraštruktúry	2	1	2	1	
Rozvoj vnútorného potenciálu s cieľom povzbudenia a podpory miestneho rozvoja, zamestnanosti a činnosti MSP	2	1	1	1	
Technická pomoc	0	2	0	2	
Investície do vzdelávania a zdravotníctva, ktoré prospievajú štrukturálnej úprave regiónu	2	1	0	0	
Produktívne prostredie	2	1	1	1	
Výskum a vývoj technológie	0	1	0	0	
Rozvoj informačnej spoločnosti	1	1	0	0	
Rozvoj cestovného ruchu a investície do kultúry	2	1	2	1	
Ochrana zlepšovania životného prostredia	1	1	2	1	
Nadnárodná, cezhraničná a regionálna spolupráca 	1	1	1	1	
0 – žiadny vplyv
1 – málo výrazný vplyv, resp. nepriamy vplyv
2 – výrazný priamy vplyv
•	Tabuľka 4‑9:	Hodnotenie vnútornej koherencie
	1.1	1.2	2.1	2.2	
Globálny cieľ	
Dostatok pracovných príležitostí a kvalitné prostredie pre život obyvateľov v regióne	
Špecifický cieľ					
zlepšenie podmienok pre malé a stredné podnikanie 	2	1	1	1	
zvyšovanie zamestnanosti a rast kvality ľudských zdrojov v regióne	1	1	1	1	
vylepšenie podmienok pre prílev kapitálu a transfer technológií	2	1	1	1	
využívanie regionálneho potenciálu (hlavne v oblasti cestovného ruchu a vidieckej turistiky)	1	2	2	1	
podpora zakladania miestnych podnikov mladými ľuďmi	1	1	1	1	
zveľadenie a zvýšenie kvality životného prostredia	2	1	2	1	
Priorita					
Podpora a oživenie hospodárskej činnosti	2	2	1	1	
Trvalo udržateľný rozvoj vidieckych oblastí 	0	1	2	2	
0 – žiadny vplyv
1 – málo výrazný vplyv, resp. nepriamy vplyv
2 – výrazný priamy vplyv

Kvantifikácia cieľov so špecifickým zameraním na strategické a operačné ciele
Kvantifikácia cieľov a kľúčových disparít
Kvantifikácia cieľov a kľúčových disparít
Vychádzajúc z SPD 2 môžme programové strategické a operačné ciele zhrnúť nasledovne:
•	Tabuľka 14:	‘Hierarchia cieľov’ – z SPD
Program	Priorita	Opatrenie	
Globálny cieľ:
Dosiahnutie takého stavu, aby región poskytoval dostatok pracovných príležitostí a kvalitné prostredie pre život svojich obyvateľov			
Špecifické ciele:
-podporiť a oživiť ekonomickú aktivitu v regióne
-podporovať trvaloudržateľný rozvoj vidieka			
Priorita 1	Globálny cieľ:
Podpora a oživenie hospodárskej činnosti v regióne		
	Špecifické ciele:
Reštrukturalizácia a rozvoj ekonomickej základne regiónu prostredníctvom stimulácie inovácií a rozvoja podnikania		
	Opatrenie 1.1.
14.85 M€
(45.0%)	Globálne ciele:
Reštrukturalizácia a rozvoj ekonomickej základne regiónu prostredníctvom stimulácie inovácií a rozvoja podnikania	
		Špecifické ciele:
-podporiť prenos a rozvoj informácií a technológií do procesu reštrukturalizácie priemyslu a služieb
-zlepšiť kvalitu podnikateľského prostredia a rozvoj výroby malého a stredného podnikania a marketingových aktivít a služieb (vrátane mladých podnikateľov)	
		Operačné ciele:
-Rozvoj vedecko-technických parkov atď.
-rozvoj inovačných prepojení výskumu a vývoja medzi výskumnými centrami a podnikateľmi
-podpora rozvoja ekologických a environmentálne vhodných technológií 
-finančné zabezpečenie asociovaných podnikateľských poradenských a rozvojových služieb	
	Opatrenie 1.2.
8.25 M€
(25.0%)	Globálne ciele:
Reštrukturalizácia a rozvoj ekonomickej základne regiónu prostredníctvom stimulácie inovácií a rozvoja podnikania	
		Špecifické ciele:
-podporiť zlepšovanie rekreačných zariadení a kapacít	
		Operačné ciele:
-rozvoj existujúcich rekreačných zariadení regionálneho významu
-rozvoj kapacít malého a stredného podnikania pre trh a rozvoj kvality ich produkcie a služieb	
Priorita 2	Globálny cieľ:
Podporovať trvaloudržateľný rozvoj vidieka		
	Špecifické ciele:
- rozvoj výrobného potenciálu poľnohospodárskej pôdy a potravinárskeho priemyslu a marketingu
- zachovanie kvality a kultúry vidieckeho života		
	Opatrenie 2.1.
9.818 M€
(29.75%)	Globálne ciele:
-	rozvoj výrobného potenciálu poľnohospodárskej pôdy a potravinárskeho priemyslu  a marketingu
-	zachovanie kvality a kultúry vidieckeho života	
		Špecifické ciele:
-zvýšiť poľnohospodársku produktivitu a konkurencieschopnosť
-podporiť revitalizáciu výrobného priemyslu
-podporiť renováciu základnej technickej a sociálnej infraštruktúry
-podporiť rozvoj podnikania a remesiel na vidieku	
		Operačné ciele:
-podporiť poľnohospodárske podnikanie, hlavne s diverzifikáciou poľnohospodárskych a agrárnych aktivít
-rozvoj poľnohospodárskej výroby a výrobného priemyslu
-rozvoj systémov kvality a marketingu kvality a miestnych výrobkov (poľnohospodárstvo a remeslá)
-rozvoj kapacít malého a stredného podnikania (vrátane remesiel) na trh a rozvoj kvality ich produkcie a služieb
-podpora pre obnovu a rozvoj sídiel
-ochrana kultúrneho dedičstva
-rozvoj preventívnych opatrení na ochranu a obnovu oblastí ohrozených prírodnou katastrofou (hlavne záplavy)	

Relevantnosť indikátorov
SPD2 neobsahuje nijaké jasne stanovené indikátory v súvislosti s vyššie uvedenými strategickými a operačnými cieľmi. 
Doporučujeme, aby sa tieto doplnili a kvantifikovali v nasledujúcom koncepte programovej dokumentácie. Prvá fáza hodnotenia navrhla sústavu potenciálnych indikátorov, ktoré môžu byť využité na kvantifikáciu programových cieľov (vrátane východiskových hodnôt údajov). Programový tím môže v ďalšom návrhu zvážiť relevantnosť navrhovaných indikátorov v príprave ďalšej verzie konceptu programu.
Základné ukazovatele umožňujúce kvantifikáciu globálneho cieľa a priorít:
•	HDP
•	Produktivita práce
•	Zamestnanosť
•	Priemerná nominálna mesačná mzda
•	Nezamestnanosť
•	Počet podnikateľských subjektov
•	Priemyselná výroba
•	Tabuľka 5‑1:	Hrubý domáci produkt v mld. Sk (bežné ceny)
	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
Región Bratislava NUTS II	123,5	135,1	156,6	179,8	188,1	204,6	
SR	568,9	628,6	708,6	775,0	835,7	908,8	
Reg. Bratislava NUTS II/SR v %	21,7	21,5	22,1	23,2	22,5	22,5	
Zdroj : ŠÚ SR

•	Tabuľka 5‑2:	Hrubý domáci produkt  na obyvateľa
v tis. Sk	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	253,1	291,1	304,9	331,5	374,1	
SR spolu	131,5	143,7	154,8	168,2	183,9	
	2002	2003	2004	2005	2006	
Región Bratislava NUTS II	406,5	441,8	480,4	523,4	569,9	
SR spolu	199,0	215,8	234,2	254,5	276,3	
v PKS z priemeru EÚ	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	100	99	97	92	95	
SR spolu	48	48	49	46	47	
	2002	2003	2004	2005	2006	
Región Bratislava NUTS II	98	100	102	104	106	
SR spolu	47	48	49	50	51	
Poznámka : 1997 – 2000 skutočnosť, 2001 odhad, 2002 – 2006 prognóza (referenčný scenár). Zdroj – skutočnosť : ŠÚ SR, roky 1999 a 2000 – Štatistická ročenka SR 2002.
•	Tabuľka 5‑3:	Produktivita práce v tis. Sk na pracovníka (na báze bežných cien)
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	469,7	543,7	630,6	652,5	685,3	739,8	
SR spolu 	308,7	347,2	381,4	420,3	459,7	493,1	
Reg. Bratislava NUTS II/SR spolu v %	152,2	156,6	165,3	155,2	149,1	150,0	
Poznámka : Nominálny HDP na pracovníka. Pri výpočte bol použitý priemerný evidenčný počet zamestnancov vrátane živnostníkov a nimi zamestnávaných osôb. Zdroj: ŠÚ SR..
•	Tabuľka 5‑4:	Priemerný evidenčný počet zamestnancov
v tis. osôb	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	346,3	349,3	343,8	346,7	302,9	
SR spolu	2040,9	2032,1	1988,2	1977,0	2006,2	
Región Bratislava/SR spolu v %	17,0	17,2	17,3	17,5	15,1	
rast v %						
Región Bratislava NUTS II	20,50	0,88	-1,60	0,84	-12,62	
SR spolu	0,22	-0,43	-2,16	-0,56	1,48	
Poznámka : Priemerný evidenčný počet zamestnancov vrátane živnostníkov a nimi zamestnávaných osôb. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 17: Podiel regiónov NUTS III na zamestnancoch v regióne Bratislava NUTS II za 1. polrok 2002
	v %	
Bratislava I	45,8	
Bratislava II	25,9	
Bratislava III	11,4	
Bratislava IV	6,3	
Bratislava V	4,6	
Malacky	2,3	
Pezinok	1,9	
Senec	1,7	
Región Bratislava NUTS II	100,0	
Poznámka : Priemerný evidenčný počet zamestnancov za podniky s počtom zamestnancov 20 a viac. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 20:	Podiel regiónov NUTS III na zamestnancoch v regióne Bratislava Cieľ 2 za 1. polrok 2002
	v %	
Bratislava III	40,4	
Bratislava IV	22,3	
Bratislava V	16,4	
Malacky	8,1	
Pezinok	6,7	
Senec	6,1	
Región Bratislava Cieľ 2	100,0	
Reg. Bratislava Cieľ 2/Reg. Bratislava NUTS II	28,2	
Poznámka : Priemerný evidenčný počet zamestnancov za podniky s počtom zamestnancov 20 a viac. Zdroj: ŠÚ SR
•	Tabuľka 18: Priemerná nominálna  mesačná mzda v Sk
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	10442	11618	12756	13857	14882	16260	
SR spolu 	8154	9226	10003	10728	11440	12365	
Reg. Bratislava NUTS II/SR spolu v %	128,1	125,9	127,5	129,2	130,1	131,5	
Poznámka : Vrátane živnostníkov bez podnikateľských príjmov. Zdroj: ŠÚ SR.
Tabuľka 19: Priemerná nominálna mesačná mzda v regiónoch NUTS III vo vzťahu k Regiónu Bratislava NUTS II za 1. polrok 2002
	v %	
Bratislava I	99,6	
Bratislava II	104,8	
Bratislava III	100,3	
Bratislava IV	111,4	
Bratislava V	91,9	
Malacky	79,2	
Pezinok	68,1	
Senec	78,5	
Región Bratislava NUTS II	100,0	
Poznámka : Vrátane živnostníkov bez podnikateľských príjmov. Zdroj: ŠÚ SR

•	Tabuľka20: Miera evidovanej nezamestnanosti k 31.12.
	1997	1998	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	4,1	5,1	7,2	6,4	5,8	
SR spolu 	12,5	15,6	19,2	17,9	18,6	
Reg. Bratislava NUTS II/SR spolu v %	32,8	32,6	37,5	35,8	31,1	
•	Poznámka : Údaje Národného úradu práce. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 21: Nezamestnanosť v regiónoch NUTS III v rámci regiónu Bratislava NUTS II k 30.6.2002
	Miera nezamestnanosti	Dlhodobo nezamestnaní	
Bratislava I	5,3	34,3	
Bratislava II	4,1	21,8	
Bratislava III	3,4	22,1	
Bratislava IV	3,9	20,4	
Bratislava V	5,2	22,3	
Malacky	11,6	46,3	
Pezinok	6	24,8	
Senec	7,4	31,4	
Región Bratislava NUTS II	5,6	29,2	
SR spolu	17,6	47,3	
Poznámka : Údaje Národného úradu práce v %. Dlhodobo nezamestnaní – podiel nezamestnaných nad 12 mesiacov na evidovaných nezamestnaných. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 22: Počet podnikateľských subjektov k 30.6.2002
	Podniky	Fyz. os.	
Bratislava I	4929	5559	
Bratislava II	5211	10095	
Bratislava III	3184	6155	
Bratislava IV	2204	8624	
Bratislava V	2144	11675	
Malacky	632	4181	
Pezinok	666	4412	
Senec	679	4516	
Región Bratislava NUTS II	19649	55217	
Reg. Bratislava NUTS II/SR spolu v %	30,8	17,9	
Poznámka : Fyz. os. - podnikatelia nezapísaní do obchodného registra. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 5‑53: Tržby za vlastné výkony a tovar v priemysle v mld. Sk
	1999	2000	2001	
Región Bratislava NUTS II	305,8	383,2	409,3	
SR spolu 	793,8	960,8	1075,4	
Reg. Bratislava NUTS II/SR spolu v %	38,5	39,9	38,1	
Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 24: Podiel ekonomických činností za región Bratislava NUTS II na SR  v roku 2001 
	OKEČ	v %	
10	Ťažba uhlia, rašeliny	1,8	
11	Ťažba ropy, plynu; služby	23,7	
13	Ťažba, úprava rúd	-	
14	Ťažba ost.nerastov	19,1	
15	Výroba potravín	24,2	
16	Spracovanie tabaku	100,0	
17	Textilná výroba	3,3	
18	Odevná výroba	3,4	
19	Výroba kožen.výrobkov	3,9	
20	Drevárska výroba	6,8	
21	Výr.celulózy, papier.výr.	2,9	
22	Vydavateľstvo, tlač	61,9	
23	Výroba koksu, ropn.prod.	96,5	
24	Výroba chem.výrobkov	11,0	
25	Výroba z gumy, plastov	7,7	
26	Výroba nekov.miner.výr.	19,3	
27	Výroba kovov	0,9	
28	Výroba kov.výrobkov	10,5	
29	Výroba strojov i.n.	19,7	
30	Výr.kanc.stroj, počítač.	37,1	
31	Výroba el.strojov i.n.	17,2	
32	Výroba telekomunik.zar.	7,1	
33	Výroba presných prístr.	45,2	
34	Výroba mot.vozidiel	89,9	
35	Výroba ost.doprav.zar.	5,1	
36	Výroba nábytku a i.n.	42,8	
37	Recyklovanie odpadu	-	
40	Výr., rozvod el., plyn, pary	70,4	
41	Výroba, rozvod vody	25,4	
Zdroj: Výpočet na základe ukazovateľov hrubého obratu. ŠÚ SR.
Tabuľka 5‑65: Podiel regiónov NUTS III na tržbách za vlastné výkony a tovar v priemysle v regióne Bratislava NUTS II za 1. polrok 2002
	v %	
Bratislava I	9,4	
Bratislava II	53,5	
Bratislava III	6,3	
Bratislava IV	26,4	
Bratislava V	0,9	
Malacky	2,4	
Pezinok	0,5	
Senec	0,6	
Región Bratislava NUTS II	100,0	
Poznámka : Za podniky s počtom zamestnancov 20 a viac. Zdroj: ŠÚ SR.
Tabuľka 26: Podiel regiónov NUTS III na tržbách za vlastné výkony a tovar v priemysle v regióne Bratislava Cieľ 2 za 1. polrok 2002
	v %	
Bratislava III	17,0	
Bratislava IV	71,0	
Bratislava V	2,5	
Malacky	6,3	
Pezinok	1,4	
Senec	1,7	
Región Bratislava Cieľ 2	100,0	
Reg. Bratislava Cieľ 2/Reg. Bratislava NUTS II	37,1	
Poznámka : Za podniky s počtom zamestnancov 20 a viac. Zdroj: ŠÚ SR.

Tabuľka 30: Podiel regiónov NUTS III na počte evidovaných nezamestnaných v regióne Bratislava Cieľ 2 k 30.6.2002
Región	v %	
Bratislava III	7,3	
Bratislava IV	13,2	
Bratislava V	26,8	
Malacky	26,7	
Pezinok	12,5	
Senec	13,5	
Región Bratislava Cieľ 2	100,0	
Bratislava Cieľ 2/Bratislava NUTS II	80,8	
Poznámka : Údaje Národného úradu práce. Zdroj: ŠÚ SR.
•	Tabuľka 5‑77: Množstvo komunálneho odpadu v roku 2000 v regiónoch NUTS II
Región	kg/obyvateľ	
Bratislavský	1647	
Západné Slovensko	680	
Stredné Slovensko	543	
Východné Slovensko	488	
SR spolu 	701	
Poznámka : Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR.
•	Tabuľka 5‑88: Počet prepravených osôb v roku 2001 v regiónoch NUTS II
Región	tis. osôb	podiel na SR v %	
Bratislavský	311153	30,8	
Západné Slovensko	227870	22,6	
Stredné Slovensko	223627	22,1	
Východné Slovensko	247466	24,5	
SR spolu 	1010116	100,0	
Poznámka : Výpočet na základe ukazovateľov ŠÚ SR.
Spoľahlivosť kvantifikácie a procedúry na získavanie údajov
SPD2 neobsahuje jasne identifikovateľné indikátory, ktoré by zodpovedali horeuvedeným strategickým a operačným cieľom
Toto by malo byť kvantifikované a doplnené v ďalšom koncepte programovej dokumentácie.
Stupeň monitorovania a rozsah hodnotenia
SPD 2 neobsahuje podrobné informácie o postupoch získavania údajov.
Doporučuje sa, aby toto bolo upresnené a zahrnuté v ďalšom koncepte programovej dokumentácie.
Štandardy a špecifické procedúry, ktoré je obtiažne kvantifikovať
SPD 2 neobsahuje podrobné informácie o štandardoch a špecifických procedúrach, ktoré je obtiažne kvantifikovať.
Doporučuje sa, aby toto bolo upresnené a zahrnuté v ďalšom koncepte programovej dokumentácie.

Hodnotenie očakávaných socio - ekonomických dopadov a zdôvodnenie politiky a finančná alokácia zdrojov
Očakávané dopady a výsledky vzhľadom na globálne ciele, špecifické ciele a operačné ciele
Celková filozofia tejto etapy ex-ante hodnotenia vychádza z toho, že sa hodnotí očakávaný prínos alokácie predpokladaného objemu finančných zdrojov na úrovni plnenia strategických cieľov SPD. Na strane alokácie finančných zdrojov sa vychádza jednak z ich štruktúry a jednak z oblastí ich alokácie, ktoré sú určené operačnými cieľmi SPD. Skúmanie plnenia strategických cieľov vychádza z metodiky Európskej komisie (EK) aplikovanej na podmienky SR. Je založená na hodnotení očakávaných socio - ekonomických dopadov v tých oblastiach, ktoré v rozhodujúcej miere determinujú:
Socio - ekonomický rozvoj cieľového regiónu v kontexte EÚ a stupeň implementácie SPD2.
Vzhľadom na to, že návrh programovej dokumentácie neobsahuje žiadne jasne identifikovateľné indikátory výkonu, je možné pripraviť detailné korešpondujúce hodnotenie očakávaných dopadov a výsledkov, ktoré majú byť dosiahnuté.
Navyše, výsledky hodnotenia uvedené nižšie, boli vytvorené cez ‘Predbežné Ex-Ante hodnotenie’ a nadväzujú na navrhovanú skupinu indikátorov uvedených v predošlej kapitole ‘Kvantifikácia cieľov so špecifickým dôrazom na strategické a operačné ciele’.
Samotné hodnotenie je uskutočnené na základe výsledkov série simulačno-prognostických výpočtov realizovaných na základe použitia osobitného modelového aparátu. V súlade s metodikou EK boli použité tri úrovne hodnotenia. Vplyv rôznych scenárov financovania operačných programov (OP) sa pritom konfrontovali so stavom očakávaného vývoja ekonomiky bez finančných intervencií realizovaných v rámci SPD 2. Pre potreby hodnotenia boli simulácie realizované pre tri prípady intervencie:
•	v cieľovom regióne nie je realizovaná žiadna finančná alokácia SPD 2,
•	v cieľovom regióne je realizovaná finančná alokácia SPD 2  zo zdrojov národného príspevku bez príspevku Spoločenstva,
•	v cieľovom regióne je realizovaná finančná alokácia SPD 2  zo zdrojov štrukturálnych fondov a národného príspevku
Základnými parametrami sú finančné alokácie. Ako východisko je použitý odhad záväzkov ES a SR v rámci štrukturálnych fondov a iniciatív v rokoch 2004 – 2006 platných k 28.11.2002.
•	Tabuľka 9:	Odhad finančnej alokácie SPD v MEUR
 	2004	2005	2006	2004 - 2006	
Štátny rozpočet	3,694	4,964	6,190	14,848	
Súkromné zdroje	1,010	1,358	1,693	4,061	
EÚ	8,136	10,932	13,633	32,700	
Spolu	12,840	17,253	21,516	51,609	

Hodnotenie je založené na potenciálnom dopade voči:
•	celkovým cieľom Národného rozvojového plánu (rámec pre ekonomickú a sociálnu kohéziu);
•	Globálny cieľ SPD Cieľa 2;
•	Horizontálne témy pre štrukturálne operácie intervencií.

Národný rozvojový plán
Hodnotenie na úrovni hlavných cieľov ekonomickej a sociálnej kohézie je vypracovaný prostredníctvom modelovania očakávaných vplyvov intervencií štrukturálnych fondov, štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov.
•	Základné väzby hodnotenia očakávaných dopadov realizácie SPD v oblasti hlavných cieľov ekonomickej a sociálnej kohézie

•	Rast zamestnanosti
•	Rast reálneho HDP
•	Rast celkovej produktivity faktorov
•	Jednotkové náklady práce v EUR
•	Nominálny HDP na obyvateľa v EUR

Tabuľka 30: Očakávané dopady SPD 2 v oblasti hlavných cieľov ekonomickej a sociálnej kohézie bez realizácie intervencií
 	2004	2005	2006	
rast HDP v s.c. v %	4,3	4,5	4,7	
rast zamestnanosti v %	0,7	0,9	1,0	
Rast celkovej produktivity faktorov v %	1,3	1,4	1,8	
Jednotkové náklady na prácu v Sk/hod	5,12	5,47	5,85	
HDP b.c. na obyvateľa v EUR	11109	12080	13132	
HDP b.c. na obyvateľa v PKS z priemeru EU-15 v %	101	103	106	
HDP b.c. na obyvateľa v tis. Sk	480	523	570	
Počet vytvorených pracovných miest v tis.	 -	 -	 -	
Tabuľka 31: Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti hlavných cieľov ekonomickej a sociálnej kohézie zo národného príspevku bez príspevku Spoločenstva 
 	2004	2005	2006	
rast HDP v s.c. v %	4,3	4,5	4,7	
rast zamestnanosti v %	0,7	0,9	1,0	
Rast celkovej produktivity faktorov v %	1,3	1,4	1,8	
Jednotkové náklady na prácu v Sk/hod	5,13	5,50	5,88	
HDP b.c. na obyvateľa v EUR	11111	12082	13134	
HDP b.c. na obyvateľa v PKS z priemeru EU-15 v %	101	103	106	
HDP b.c. na obyvateľa v tis. Sk	480	523	570	
Počet vytvorených pracovných miest v tis.	-0,2	0,0	0,1	

•	Tabuľka 32: Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti hlavných cieľov ekonomickej a sociálnej kohézie zo štrukturálnych fondov a národného príspevku
 	2004	2005	2006	
rast HDP v s.c. v %	4,3	4,5	4,7	
rast zamestnanosti v %	0,7	0,9	1,0	
Rast celkovej produktivity faktorov v %	1,3	1,4	1,8	
Jednotkové náklady na prácu v Sk/hod	5,13	5,50	5,88	
HDP b.c. na obyvateľa v EUR	11113	12085	13138	
HDP b.c. na obyvateľa v PKS z priemeru EU-15 v %	101	103	106	
HDP b.c. na obyvateľa v tis. Sk	481	524	570	
Počet vytvorených pracovných miest v tis.	-0,1	0,1	0,1	

Globálny cieľ SPD Cieľa 2
Z hľadiska hodnotenia dopadov finančných alokácií na úrovni globálneho cieľa dôležitú úlohu zohrávajú tie aspekty vývoja, ktoré majú na hlavné disparity socio-ekonomického prostredia kľúčový vplyv. Ide predovšetkým o špecifiká dotýkajúce sa trhu práce. Na kvantifikáciu dopadov v tejto oblasti bol použitý ekonometrický model, ktorý je popísaný nižšie:

•	Základné väzby hodnotenia očakávaných dopadov realizácie SPD 2 v oblasti globálneho cieľa

Pre hodnotenie dopadov na úrovni globálneho cieľa sú použité tie kľúčové ukazovatele makroekonomického vývoja, ktoré je možné spoľahlivo kvantifikovať, a ktoré dokážu pokryť jednotlivé problémové okruhy. Medzi základné indikátory dopadov na úrovni globálnych cieľov, ktoré je možné prostredníctvom ekonometrického modelu interpretovať patria:
•	Miera nezamestnanosti (podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl)
•	Ekonomicky aktívne obyvateľstvo
•	Zamestnaní podľa výberového zisťovania prac síl
•	Tabuľka 33: Očakávané dopady SPD 2 v oblasti strategického cieľa bez realizácie intervencií
 	2004	2005	2006	
Miera nezamestnanosti v % 	6,7	5,8	4,8	
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo v tis.	335,8	334,8	333,2	
Zamestnaní podľa výberového zisťovania prac síl v tis.	313,4	315,5	317,1	
•	Tabuľka 6‑14:	Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti strategického cieľa z národného príspevku bez príspevku Spoločenstva
 	2004	2005	2006	
Miera nezamestnanosti v % 	6,7	5,7	4,8	
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo v tis. 	335,8	334,8	333,2	
Zamestnaní podľa výberového zisťovania prac síl v tis.	313,2	315,6	317,2	

Tabuľka 35: Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti strategického cieľa zo štrukturálnych fondov a národného príspevku
 	2004	2005	2006	
Miera nezamestnanosti v % 	6,7	5,7	4,8	
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo v tis.	335,8	334,8	333,2	
Zamestnaní podľa výberového zisťovania prac síl v tis.	313,2	315,7	317,3	

Horizontálne témy pre štrukturálne operácie intervencií
V súvislosti s politikami implementovanými v EÚ je dôležité zhodnotiť dôsledky implementácie SPD 2 v tých oblastiach, ktoré sú spojené s týmito politikami. Hodnotenie, podobne ako predošlé dve úrovne, je implementované prostredníctvom modelovania očakávaných dôsledkov intervencií zo štrukturálnych fondov, štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov.
Základné väzby hodnotenia očakávaných dopadov realizácie NDP v oblasti strategických cieľov dotýkajúcich sa politík EÚ

•	Podiel malých podnikov a živnostníkov na zamestnanosti
•	Vybrané ukazovatele znečistenia životného prostredia
•	Miera zamestnanosti mužov a žien
•	Miera nezamestnanosti podľa pohlavia (podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl)
Tabuľka 40:	Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti strategických cieľov dotýkajúcich sa politík EÚ bez realizácie intervencií
 	2004	2005	2006	
Podiel malých podnikov a živnostníkov na zamestnanosti v %	45,2	46,5	47,9	
Ovzdušie oxid siričitý tis.t/rok	13,7	13,7	13,7	
Ovzdušie -oxidy dusíka tis.t/rok	8,4	8,4	8,4	
Ovzdušie -oxid uhoľnatý tis.t/rok	3,4	3,4	3,4	
Miera zamestnanosti mužov - pracovníci (muži) / obyvateľstvo (muži)	59,7	60,3	61,3	
Miera zamestnanosti žien - pracovníci (ženy) / obyvateľstvo (ženy)	44,9	45,1	44,6	
Miera nezamestnanosti - muži v% 	4,8	3,8	2,8	
Miera nezamestnanosti - ženy v% 	9,0	8,1	7,3	
Tabuľka 36:	Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti strategických cieľov dotýkajúcich sa politík EÚ z národného príspevku bez príspevku Spoločenstva
 	2004	2005	2006	
Podiel malých podnikov a živnostníkov na zamestnanosti v %	45,2	46,5	47,9	
Ovzdušie oxid siričitý tis.t/rok	13,7	13,7	13,7	
Ovzdušie -oxidy dusíka tis.t/rok	8,4	8,4	8,4	
Ovzdušie -oxid uhoľnatý tis.t/rok	3,4	3,4	3,4	
Miera zamestnanosti mužov - pracovníci (muži) / obyvateľstvo (muži)	58,7	59,4	60,7	
Miera zamestnanosti žien – pracovníci (ženy) / obyvateľstvo (ženy)	44,2	44,4	44,1	
Miera nezamestnanosti - muži v% 	8,3	7,2	5,8	
Miera nezamestnanosti - ženy v% 	8,3	7,2	5,8	
Tabuľka 37	Očakávané dopady financovania SPD 2 v oblasti strategických cieľov dotýkajúcich sa politík EÚ zo štrukturálnych fondov a národného príspevku
 	2004	2005	2006	
Podiel malých podnikov a živnostníkov na zamestnanosti v %	45,2	46,5	47,9	
Ovzdušie oxid siričitý tis.t/rok	13,7	13,7	13,7	
Ovzdušie -oxidy dusíka tis.t/rok	8,4	8,4	8,4	
Ovzdušie -oxid uhoľnatý tis.t/rok	3,4	3,4	3,4	
Miera zamestnanosti mužov - pracovníci (muži) / obyvateľstvo (muži)	58,7	59,4	60,7	
Miera zamestnanosti žien – pracovníci (ženy) / obyvateľstvo (ženy)	44,2	44,4	44,1	
Miera nezamestnanosti - muži v% 	8,3	7,2	5,8	
Miera nezamestnanosti - ženy v% 	8,3	7,2	5,8	

Upresnenie kombinácie politík a alokácia finančných zdrojov
SPD 2 neobsahuje jasne špecifikované charakteristiky upresňujúce jednotlivé prierezové a sektorové politiky na národnej, regionálnej a lokálnej úrovni (Politiky hl.mesta SR Bratislavy) v Bratislavskom samosprávnom kraji a nešpecifikuje ich finančné zdroje alokované na oblasti podporované SPD2. 
Toto by malo byť kvantifikované a doplnené v ďalšom koncepte programovej dokumentácie, aj keď treba uznať, že pri súčasnom stave strednobobého prierezového plánovania v SR ide o mimoriadne náročnú úlohu.
Kvalita implementácie a monitorovacích opatrení
Identifikácia potrebných zlepšení
Identifikované vylepšenia sa týkajú dvoch základných problémových okruhov, ktoré majú na celý proces strategického programovania kľúčový vplyv. Týmito problémovými okruhmi sú: informačné a organizačné zabezpečenie.
Organizačné zabezpečenie
V príslušných kapitolách je popísaný spôsob riadenia a monitorovania SPD2. V tejto časti SPD2 doporučujeme vyjasniť:
•	úlohu Bratislavského samosprávneho kraja, orgánu zodpovedného zo zákona za výkon regionálnej politiky, v procese implementácie SPD2, 
•	ako aj otázky spojené s koordináciou implementácie SPD2 a OP pre kohézny fond,  komunitné programy Interreg a Equal a SPD3.
Osobitným problémom bude koordinácia implementácie SPD2 a OP na Cieľ 1. V tejto súvislosti je potrebné opätovne pripomenúť skutočnosť, že Bratislavský samosprávny kraj, ktorý predstavuje územie pre Cieľ 2 a bratislavská aglomerácia ako sídelná štruktúra s centrom v Bratislave nie jú územne totožné, t.j. bratislavská aglomerácia prekračuje hranice Bratislavského kraja a v záujme zabezpečenia jej trvale udržateľného rozvoja je potrebné sa snažiť o koordináciu hlavne aktivít súvisiacich s rozvojom infraštruktúry.
Pokiaľ vychádzame z princípu, že SPD2 bude do istej miery pokračovateľom Grantovej schémy regionálneho rozvoja, resp. s ňou súvisiacich grantových schém, doporučujeme zvážiť možnosť, uvažovať v určitých fázach implementácie SPD2 so zapojením špeciálnych implementačných agentúr na jednotlivé opatrenia. V tejto súvislosti je v programe potrebné zahrnúť do rozpočtu príslušné finančné prostriedky na technickú pomoc pre implementáciu a hodnotenie programu SPD2.
Informačné zabezpečenie
Predpokladom implementácie SPD2 v podmienkach platných pre CSF a SPD je zavedenie IT monitorovacieho systému, ktorý je schopný zabezpečiť zber, vyhodnotenie a distribúciu dát: 
•	Pre potreby EK
•	Pre potreby riadiacich, sprostredkovateľských, kontrolných a monitorovacích orgánov SR.
Hlavným nástrojom informačného zabezpečenia je informačný systém, ktorý poskytuje jednotlivým typom užívateľov vhodne štruktúrované, primerane kvalitné, komplexné a promptné informácie. Na základe realizovaných aktivít v oblasti hodnotenia, možno konštatovať, že informačný systém je nevyhnutnou podmienkou funkčnosti celého procesu strategického programovania.
Stupeň ujasnenia zodpovedností
SPD2 obsahuje popis zodpovedností jednotlivých orgánov súvisiacich s implementáciou programu.
Vzhľadom na skutočnosť, že mnohé z aspektov súvisacich s inštitucionálnym zabezpečením a vyjasnením postavenia a zodpovednosti jednotlivých účastníkov implementčného procesu  budú postupne uspresňované, doporučuje sa,  aby toto bolo upresnené a zahrnuté v ďalšom koncepte programovej dokumentácie.
Efektívne finančné siete a kontrolné mechanizmy
SPD2 obsahuje popis postupov spojených s financovaním a kontrolou programu.
Vzhľadom na skutočnosť, že mnohé z aspektov súvisacich s inštitucionálnym zabezpečením jednotlivých procedúr financovania a kontroly budú postupne uspresňované, doporučuje sa,  aby toto bolo upresnené a zahrnuté v ďalšom koncepte programovej dokumentácie.
Procedúry pre zabezpečenie konkurenčného prostredia a výberové kritériá posilňujúce efektívnosť pri výbere projektov
Adekvátne fungovanie mechanizmov podporujúcich efektívnosť výberu projektov musí vychádzať z  počtu programov, ktoré bude potrebné hodnotiť a vybrať z nich taký počet, ktorý umožní plné využitie disponibilných finančných zdrojov. 
Analýzy ukazujú, že z hľadiska v súčasnosti známeho objemu finančných zdrojov alokovaných v rámci Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 2, t. j. 51,609 MEUR, by sa počet projektov zabezpečujúcich ich plné využitie mal pohybovať okolo 30.
Vychádzajúc zo 40% úspešnosti predložených programov, čo znamená že 40% z posudzovaných programov je vypracovaných kompletne, je potrebné počítať s celkovým počtom hodnotených programov okolo 70. 
SPD2 obsahuje len základný popis postupov spojených s procedúrami pre vytvorenie podmienok pre zabezpečenie rovnosti šancí, vrátane hodnotiacich kritérií vzťahujúcich sa k projektom. Podrobné stanovenie tejto časti implementácie bude zabezpečené v rámci spracovania programového doplnku.
Špecifické opatrenia pre inovačné operácie
Opatrenie 1.1. Rozvoj SME a podpora spoločných služieb pre podnikateľov môžme chápať ako opatrenie umožňujúce podporiť aj inovačné operácie.

Závery a odporúčania
Závery
1)	Hodnotený koncept SPD2 predstavuje ďaľší stupeň na ceste k finálnemu dokumentu.
2)	Boli doň zapracované niektoré z pripomienok viažúce sa k predchádzajúcim verziám a to či už ROP Bratislava alebo SPD2.
3)	Určitým problémom dokumentu je nedostatočná argumentačná podpora zvolenej stratégie a s tým súvisiaca konzistentnosť, tá podľa nášho názoru súvisí s nízkou mierou previazanosti na schválené plánové dokumenty prierezového a sektorového charakteru.
Odporúčania
1)	Konkrétne odporúčania na ďalšie upresnenie materiálu sú uvedené v jednotlivých kapitolách 
2)	Odporúčame, aby kapitola „Analýza súčasnej situácie“, ktorá by mala predstavovať bázu vecnej argumentácie, ktorej vyústením sú: „SWOT analýza“, „Stratégia a priority“ a „Popis opatrení“ ; uvedené v ďalších kapitolách SPD2, bola doplnená tak, aby sa zvýšila jej vnútorná konzistencia a vylepšila argumentačná podpora vo vzťahu k strategickým častiam materiálu. 
3)	Je potrebné upresniť citáciu použitých textov z iných materiálov, aby sa podporila koherencia SPD2 s inými plánovými dokumentmi (pozri doporučenia v kap.2). Z hľadiska štatistických podkladov by sa pritom mali používať posledné aktuálne ukazovatele.
4)	Materiál by sa mal doplniť o schématické mapky dokumentujúce rozvojové procesy v bratislavskej aglomerácii.
5)	Mala by sa upresniť súvsťažnosť jednotlivých kategórií cieľov a príslušných indikátorov.
6)	V oblasti implementácie by bolo potrebné zvážiť explicitné vyjadrenia participáciu Bratislavského samosprávneho kraja na implementácii programu.