Správa

o plnení úloh a súčasnom stave športu v Slovenskej republike a o pripravovaných opatreniach na skvalitnenie a sprehľadnenie finančných tokov a legislatívnych aktivít na zlepšenie podmienok pre mládežnícky, regionálny a vrcholový šport a
šport pre všetkých

ÚVOD

Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 838 z 5. septembra 2001 schválila Národný program rozvoja športu v SR – koncepciu rozvoja športu na Slovensku do roku 2010, ktorá bola verejne diskutovaná aj so spolkovou sférou a zainteresovanými subjektami a orgánmi štátnej správy a samosprávy (ďalej len "NPRŠ"). Uložila ministrovi školstva SR zabezpečiť v súčinnosti so všetkými subjektami telesnej kultúry jeho realizáciu a odporučila predstaviteľom občianskych združení a samosprávnym orgánom realizovať NPRŠ vo svojich podmienkach.
	Predložená správa je hodnotením súčasného stavu a priebežným odpočtom prijatých úloh a opatrení v jednotlivých oblastiach telesnej kultúry NPRŠ - v školskom športe a školskej telesnej výchove, športe pre všetkých, výkonnostnom, vrcholovom športe a štátnej športovej reprezentácii, športovo-talentovanej mládeži, financovaní a legislatíve, materiálno-technickom zabezpečení, medzinárodnej športovej spolupráci a vzdelávaní v športe. Hodnotí súčasný stav v slovenskom športe a navrhuje východiská na zlepšenie súčasného stavu.
	Predložený materiál súčasne hodnotí aj plnenie programového vyhlásenia vlády SR, ktoré bolo vypracované na základe prijatého NPRŠ. Vláda SR sa  vo svojom programovom vyhlásení v oblasti športu zaviazala:
-	Vláda bude vytvárať systémové predpoklady pre rozvoj športu, vychádzajúc z prijatého Národného programu športu. Jej snahou bude v oblasti telovýchovného a športového hnutia podporovať rozvoj športu tak, aby telovýchovné a športové organizácie mohli rozvíjať bohatú a pestrú športovú činnosť na vysokej odbornej úrovni pre čo najväčší počet záujemcov a aby tieto organizácie mali možnosť získať prostredníctvom vlastnej ekonomickej činnosti pre telovýchovné a športové aktivity dodatočné zdroje finančných prostriedkov. 
-	Vláda prijme opatrenia na podporu rozvoja telovýchovných a športových aktivít občanov, počnúc športom na školách, rekreačným športom, športom pre všetkých, výkonnostným a vrcholovým športom a končiac štátnou športovou reprezentáciou. 
-	Vláda bude podporovať šírenie vhodných foriem športovo-rekreačných a telovýchovných aktivít na školách v rámci mimoškolskej činnosti, ako aj športových aktivít so zameraním na sociálno-zdravotný aspekt. Vláda bude podporovať zlepšenie podmienok pre činnosť športovo talentovanej mládeže, ako aj dobudovanie celého systému starostlivosti o talentovanú mládež. 
-	Vláda vytvorí podmienky pre prípravu a účasť reprezentantov SR na významných medzinárodných podujatiach s cieľom prezentovať vyspelosť SR aj po kultúrnej a spoločenskej stránke tak, aby sa významní špičkoví športoví reprezentanti stali vzorom pre mladú generáciu. Vláda bude podporovať organizovanie významných športových podujatí v SR.

Napriek limitovaným  finančným možnostiam a počtu obyvateľov, výsledky slovenských športovcov na medzinárodnej úrovni sú relatívne uspokojivé. Nie je však isté, či tieto výsledky skutočne odrážajú podmienky v slovenskom športe. Napriek relatívne úspešnému účinkovaniu našich špičkových športovcov, resp. tímov na olympijských hrách a majstrovstvách sveta, je potrebné zamyslieť sa nad tým, kam smeruje slovenský šport, aké podmienky máme vytvorené pre zdravý vývoj detí a mládeže, strednej a staršej populácie, aké podmienky má výkonnostný a vrcholový šport? Ako máme vytvorené legislatívne, finančné a materiálno-technické podmienky pre rozvoj športu na Slovensku?
Ďalšou problematickou otázkou je organizačná štruktúra slovenského športu a s ňou súvisiace kauzy – viď. Slovenské združenie telesnej kultúry, Slovenský paralympijský výbor, Slovenský lyžiarsky zväz, atď. Nie vo všetkých športových zväzoch boli a sú v ostatnom čase výsledky finančných kontrol v poriadku. Snáď výnimkou je Slovenský olympijský výbor, kde neboli pri zúčtovaní finančných prostriedkov, poskytnutých zo štátneho rozpočtu, porušené pravidlá rozpočtovej disciplíny.
Problematický je aj prenos kompetencií na regióny, kde síce vznikli regionálne združenia, no bez strešnej organizácie, bez jednotnej koncepcie, bez jednotnej štruktúry a v neposlednej miere nerealizovanej fiskálnej decentralizácie a nezabezpečenia financovania regionálneho športu. 
Z celospoločenského hľadiska však význam športu vnímame ako významný fenomén a za posledných desať rokov za najdynamickejšie sa rozvíjajúce odvetvie, čo uvádza vo viacerých medzinárodných projektoch aj Európska únia.
Možno však hodnotiť, že v oblasti športu, napriek finančným ťažkostiam, ktoré nesporne vyplývajú z hospodárskej situácie Slovenska a z celkovej situácie slovenského školstva, sme sa na poli športovom po odbornej a legislatívnej stránke predsa len posunuli oproti roku 2002 trochu ďalej.  
Ministerstvo školstva SR venuje v rámci realizácie NPRŠ pozornosť oblasti financovania športových aktivít. Zúžili sme programovú štruktúru v rámci financovania športu štátom s dôrazom na prípravu športovo-talentovanej mládeže a zabezpečenie športovej reprezentácie Slovenska, predovšetkým so zameraním na ich úspešnú reprezentáciu na letných olympijských a paralympijských hrách v Aténach. V rámci novovzniknutých krajských školských úradov sme vytvorili osobitnú kapitolu na financovanie krajských a okresných kôl športových súťaží. Súčasne so zmenou financovania pracujeme na príprave nového  zákona o športe, kde je už pripravený Legislatívny zámer zákona o športe na rokovanie vlády SR. Pôjde v ňom o moderné a na spoločenské zmeny reagujúce legislatívne zadefinovanie športu. Podpísaním Dodatkového protokolu Dohovoru proti dopingu Rady Európy sme sa pripojili ku krajinám, ktorým záleží na čistote športu.
Za veľmi dôležitý považujeme rozvoj športu na školách, i keď ťažko sa opätovne buduje mimoškolská činnosť bez ekonomickej podpory a docenenia učiteľov, na zdevastovaných ihriskách, či hygienicky nevyhovujúcich telocvičniach. Je zložité konkurovať športom u mládeži rôznym iným záujmom, ako sú počítače, televízia, pasívne trávenie voľného času a v neposlednej miere aj drogy, alkoholizmus a fajčenie mladých ľudí. Napriek problémom sa Ministerstvu školstva SR v spolupráci so samosprávnymi krajmi a občianskymi združeniami podarilo realizovať už druhý rok zaujímavý projekt Otvorená škola. V rámci realizácie tohto projektu sa škola musí stať v regióne kultúrnym, športovým a spoločenským centrom obecnej komunity. Preto v rámci toho podporujeme projekty škôl, ktoré smerujú k odbúraniu tej pomyslenej bariéry medzi školou a okolím, vrátane rodiny. Ide predovšetkým o využívanie športovísk a telocviční v mimovyučovacom čase. V roku 2004 sa nám na tento projekt podarilo získať finančné prostriedky aj z projektu EYES 2004 v rámci Roku vzdelávania prostredníctvom športu, ktorý bol vyhlásený Európskou úniou.
V minulom roku sa podarilo v úzkej spolupráci štátu a príslušných športových zväzov dokončiť a otvoriť Národné tréningové centrum pre futbal, Národné tenisové centrum a Tréningové centrum rýchlostnej kanoistiky v Komárne. Za rozumný krok považujeme aj zriadenie Národného športového centra. Táto priamoriadená organizácia Ministerstva školstva SR má za úlohu zabezpečovať  starostlivosť o zdravotné zabezpečenie športovcov,  diagnostiku, informačný systém a vzdelávanie v športe.
Všetky tieto kroky sme robili s jediným cieľom. Zlepšiť podmienky na rozvoj telovýchovných a športových aktivít občanov, počnúc športom na školách, rekreačným športom – športom pre všetkých, výkonnostným a vrcholovým športom a končiac štátnou športovou reprezentáciou. Môžeme však konštatovať, čo vyplýva aj z vecného hodnotenia jednotlivých oblastí športu v ďalšom texte, že sa nám to darí len veľmi ťažko a pomaly.
Zaostávame oproti vyspelým krajinám sveta najmä v materiálnom vybavení pre šport a v investičnej výstavbe. Súčasné športové objekty a zariadenia sú prevažne v nevhodnom architektonicko-prevádzkovom a stavebno-technickom stave, ktorý už nezodpovedá funkcii športu ako súčasti kultúrnej úrovne európskej spoločnosti. 
Slovenská republika musí zachytiť a aktívne riešiť súčasný celosvetový  trend tvorby kvalitných diel obnovy a tvorby nových športových stavieb a komplexov, ktoré reprezentujú kultúrnu a spoločenskú úroveň štátov.
Z tohto pohľadu je nutné konštatovať, že vyplývajúce ciele v rozvoji vybavenosti športu v NPRŠ, sa  rezortu darí realizovať len čiastočne a žiaľ nemôžeme v tejto správe konštatovať úspešnosť v riešení športového a tiež športovo-rekreačného vybavenia v Slovenskej republike.
Slovenská spoločnosť prechádza rôznymi transformačnými procesmi a v súčasnom období – v polovici funkčného obdobia vlády SR – je vhodná doba, aby štátne orgány venovali pozornosť potrebným transformačným procesom aj v oblasti športu.

I. PLNENIE ÚLOH NÁRODNÉHO PROGRAMU ROZVOJA ŠPORTU PODĽA JEDNOTLIVÝCH OBLASTÍ

1. Školský šport a školská telesná výchova

-	Školské športové súťaže sa už vyše desaťročie uskutočňujú najmä v spolupráci MŠ SR a  Slovenskej asociácie športu na školách, na základných a stredných školách, v 19-tich športoch a v štyroch kategóriách. Súťaže majú medzinárodné pokračovanie v rámci členstva SR v Medzinárodnej federácii školského športu. MŠ SR finančne podporuje celoštátne finálové súťaže a medzinárodné podujatia v školskom športe. Významným podujatím v školskom športe je nepochybne letná a zimná Kalokagatia, ktorá je taktiež finančne podporovaná z rozpočtu MŠ SR. V školskom roku 2003/2004 sa v školských súťažiach zúčastnilo 252 000 žiakov základných a stredných škôl. Finančné zabezpečenie regionálnych a okresných kôl zabezpečujú v súlade so zákonom č. 597/2003 Z. z. krajské školské úrady a v roku 2004 bola na túto oblasť vyčlenená čiastka vo výške 10,5 milióna Sk. 
-	V univerzitnom športe MŠ SR spolupracuje so Slovenskou asociáciou univerzitného športu, za spolupráce ktorej sa podarilo skvalitniť aj systém univerzitných súťaží a konanie slovenských univerziád. Stanovený cieľ NPRŠ – zvýšiť úroveň univerzitného športu hlavne v typicky študentských športoch – atletika, kolektívne a loptové hry, športy vo voľnej prírode, sa zatiaľ nedarí plniť.
-	V roku 2004 boli zo štátneho rozpočtu financované celoštátne finálové súťaže viacerých občianskych združení v tejto oblasti vo výške 36,1 milióna Sk, vrátane projektu Otvorená škola – oblasť športu, ktorý MŠ SR realizuje na základných a stredných školách v SR už druhý rok. Do tohto projektu v roku  2004 bolo  vybratých 326 základných a stredných škôl. Na tento projekt boli získané finančné prostriedky aj z projektu EYES 2004. 
-	Vzhľadom na to, že nebol schválený nový školský zákon a príslušné vykonávacie predpisy, neboli splnené ani opatrenia pripraviť vykonávacie predpisy ku kurzovým formám vyučovania telesnej výchovy a zvýšiť dotáciu hodín vyučovania telesnej výchovy na II. stupni základných škôl.
-	Kontrola vyučovacieho procesu telesnej výchovy a športovej prípravy na školách sa realizuje v spolupráci so Štátnou školskou inšpekciou po dohode s vecne príslušnou sekciou regionálneho školstva.
-	V súčasnosti prebieha nanovo akreditácia vysokoškolských študijných odborov týkajúcich sa vzdelávania odborníkov v športe (učiteľ TV, tréner, cvičiteľ a inštruktor I. triedy), zároveň Ministerstvo školstva SR pripravuje novú Koncepciu vzdelávania odborníkov v športe.
-	Zatiaľ nedostatočné sa javí zabezpečenie a začlenenie zdravotne oslabených žiakov do školských športových súťaží, nakoľko každá športová súťaž má svoje špecifiká a nie je možné v niektorých športoch vytvoriť rovnaké podmienky pre zdravé a postihnuté deti v danom športe. Tento problém však postupne riešime v spolupráci s občianskymi združeniami zdravotne postihnutých občanov a finančne MŠ SR prispieva aj na projekty týchto subjektov vo výške 2,0 milióny Sk.
-	V roku 2002 bolo na projekt Vráťme šport do škôl preinvestovaných 295,585 mil. Sk. V roku 2003 vláda SR odsúhlasila presun 300,000 mil. Sk z tohto projektu na oddĺženie škôl pre zriaďovateľov. V roku 2004 NR SR svojím rozhodnutím zvýšila štátny rozpočet na rok 2004 o 50,0 mil. Sk na projekt Vráťme šport do škôl, ktoré boli účelovo viazané na dostavbu a rekonštrukciu telocviční.  

2. Šport pre všetkých

-	Prioritne sú riešené havarijné stavy, rekonštrukcie a údržba športových hál, telovýchovných objektov, futbalových ihrísk, ako aj  značenie turistických chodníkov, cyklotrás a budovanie nenáročných ihrísk. 
-	   Ministerstvo školstva SR vytvára legislatívne a organizačné podmienky na prípravu a vzdelávanie kvalifikovaných odborníkov pre túto oblasť, existujú však nedostatky vo vzdelávaní odborníkov pre šport pre všetkých, najmä v regiónoch. Funkciu koordinátorov vzdelávania v regiónoch v budúcnosti prevezmú vytvorené krajské športové centrá. 
-	Ministerstvo školstva SR v súlade so zákonom č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky a opatrení vyplývajúcich z NPRŠ, iniciovalo vytvorenie krajských športových centier, ako základných metodických, koordinačných a organizačných článkov rozvoja športu v regiónoch. Krajské športové centrá pokrývajú územie 8 samosprávnych krajov a svoj program by mali koordinovať s programovými zámermi VÚC. V súčinnosti s Ministerstvom školstva SR a jeho vecne príslušnou sekciou štátnej starostlivosti o šport  krajské športové centrá oficiálne zahájili svoju činnosť 1. 8. 2004.  
-	Ministerstvo školstva SR v spolupráci s krajskými úradmi a subjektami športu zdravotne postihnutých športovcov, na základe podkladov a požiadaviek na debarierizáciu športových objektov, spracovalo „Analýzu stavu bezbariérových športových zariadení v SR“, a časový harmonogram rekonštrukcie  vytipovaných športových zariadení  vrátane ich finančného zabezpečenia“.  Úloha bude realizovaná v dvoch etapách až do roku 2012. 
-	Ministerstvo školstva SR s cieľom vytvárania podmienok pre športovo-rekreačné aktivity zdravotne postihnutých osôb podporuje projekt „Športové tábory zdravotne postihnutej mládeže“.
-	Pravidelne sú podporované športové aktivity a podujatia organizované v rámci projektov, ktoré obsahovali všetky rozhodujúce pohybové aktivity športu pre všetkých na Slovensku, adresované všetkým sociálnym a zdravotným skupinám obyvateľstva, ako sú Dni športu, Beh olympijského dňa, Malá rómska olympiáda, Národná letná špeciálna olympiáda a ďalšie podujatia, ako sú napríklad Orolské dni,  organizované na miestnej, regionálnej a celoslovenskej úrovni.    

3. Športovo-talentovaná mládež

-	V priebehu rokov 2002 a 2003 boli zriadené útvary mládeže v strediskách prípravy športovej reprezentácie rezortu školstva a vnútra. V rámci týchto stredísk bolo v roku 2002 na základe špecificky prijatých kritérií zaradených 98 športovcov vo veku do 23 rokov. V rezorte obrany, vzhľadom na prijatú koncepciu „Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010“, sa táto úloha nerealizovala. 
-	V rámci realizovaného projektu „Výber a príprava športovo-talentovanej mládeže“ sa postupne dobudováva sieť útvarov talentovanej mládeže v jednotlivých športových odvetviach. Je to sieť vybraných útvarov, ktoré na základe hodnotenia športových zväzov dlhodobo kvalitne pracujú s talentami a v roku 2004 bolo takto zo štátneho rozpočtu dotovaných  1145 útvarov z celkového počtu 1544 evidovaných, vrátane 18-tich novozriadených  zväzových centier prípravy mládeže. Počet podporovaných útvarov sa priebežne znižuje a športové zväzy pristupujú k financovaniu útvarov diferencovane.  
-	V roku 2002 sa začal realizovať projekt modernizácie a dovybavenia športových škôl a centier prípravy mládeže. MŠ SR vyčlenilo na tento projekt v minulom roku 23,76 mil. Sk.
-	MŠ SR v roku 2002 na základe návrhov, predložených športovými zväzmi zdravotne postihnutých športovcov a Slovenského paralympijského výboru, podporilo zriadenie špecializovaných útvarov pre zdravotne postihnutú športovo-talentovanú mládež v Bratislave, v Poprade, v Košiciach, vo Vrátnej a na Remate pri Handlovej v celkovej čiastke 2,99 mil. Sk. 
-	Zdravotná starostlivosť športovcov do 18 rokov je čiastočne zabezpečená v súlade s novoprijatou legislatívou zdravotníckej reformy – jedenkrát ročne formou preventívnej prehliadky prostredníctvom zdravotných poisťovní.

4. Výkonnostný, vrcholový šport a štátna športová reprezentácia

-	Od roku 2001 sa v dotačnej politike uplatňuje diferencovaná podpora športových odvetví, na základe ktorej 25-tim vybraným športovým zväzom bola poskytovaná dotácia vo výške 80% (v r. 2004 je rozpočtovaná čiastka 148 200 tis. Sk) z celkovej dotácie určenej na zabezpečenie úloh športovej reprezentácie. Zostávajúcich 20% dotácií (v r. 2004 rozpočtovaná čiastka 37 050 tis. Sk) sa poskytuje na ďalších 54 športových zväzov. Dotácie sa športovým zväzom rozdeľujú na základe schválených ”Kritérií pre poskytovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na zabezpečenie úloh športovej reprezentácie”, ktoré sú spolu s rozpisom dotácií na jednotlivé subjekty zverejnené na internetovej stránke MŠ SR.  
-	Národný inštitút športu bol zriadený k 1.2.2002 ako priamoriadená rozpočtová organizácia MŠ SR.  Od 1.1.2004 sa zlúčil s ďalšou priamoriadenou rozpočtovou organizáciou MŠ SR - Centrom akademického športu. Zlúčením sa vytvorilo  Národné športové centrum (ďalej len „NŠC“), ktoré sa stalo integrovaným, servisno-metodickým a koordinačným centrom pre oblasť športu a starostlivosti o športovú reprezentáciu Slovenskej republiky. NŠC zabezpečuje všestrannú starostlivosť v príprave vrcholových športovcov, športovej reprezentácie Slovenskej republiky a talentovanej mládeže. Ďalšie úlohy NŠC zabezpečuje v rozvoji vzdelávacích, výskumných, diagnostických, informačných a odborno-metodických činností pre potreby športu v Slovenskej republike, zavádzanie a uplatňovanie metodiky zdravotnej kontroly športovcov ako aj metodiky diagnostického sledovania funkčných zmien a trénovanosti športovcov.
-	Činnosť rezortných stredísk – AŠK Dukla Banská Bystrica, AŠK Dukla Trenčín, Stredisko štátnej športovej reprezentácie MV SR a Národného športového centra je naďalej zabezpečovaná prostredníctvom príslušných rezortov. Na dosahovaní medailových umiestnení v olympijských športoch v rokoch 2001-2003 a OH 2004 v Aténach sa najväčšou mierou podieľajú práve športovci, ktorí sú zaradení do týchto stredísk, čo svedčí o ich opodstatnenosti v systéme zabezpečenia vrcholového športu. Nevyhnutnosťou sa ukazuje zvýšenie finančnej podpory týmto strediskám, hlavne z dôvodu zabezpečenia športovej prípravy pre väčší počet mladých talentovaných športovcov. V roku 2001 bola z  iniciatívy Ministerstva školstva SR zriadená Rada ministrov pre štátnu športovú reprezentáciu, ktorá koordinuje postupy, činnosti a spoluprácu zainteresovaných rezortov školstva, vnútra a obrany.   
-	V NPRŠ bola priorita sledovaného rozvoja orientovaná na tvorbu kvalitne vybudovaných športovísk pre skupinu TOP športov našej reprezentácie štátu -  národných centier, kde bude možné poriadať svetové športové súťaže a súčasne zabezpečiť aj kvalitné tréningové zázemie, sieť stredísk štátnej športovej reprezentácie pre celoročnú prípravu širšej športovej špičky a prípravných centier športovej reprezentácie štátu – Štrbské Pleso a Bojnice. Pri týchto investičných projektoch sa uplatňuje diferencovaná podpora športových zväzov a  prioritne sú riešené športové zväzy zaradené do systémovej podpory. Od  roku 2002 boli najvýznamnejšími zrealizovanými investičnými akciami Národné tenisové centrum v Bratislave, Národné tréningové centrum futbalu v Senci, Tréningové centrum rýchlostnej kanoistiky v Komárne, Národné centrum vodného póla v Novákoch, Areál biatlonu v Osrblí, Tréningové centrum ľadového hokeja v Piešťanoch, Národné centrum boxu v Nitre a nemalé prostriedky sa investovali aj do centier športovej prípravy na Štrbskom Plese a v Bojniciach. Okrem toho boli vybudované tartanové dráhy v Dubnici nad Váhom a v Trnave, zmodernizovali sa strelecké areály v Považskej Bystrici, Trnave a Areál vodného slalomu v Liptovskom Mikuláši. Pre športovcov so zdravotným postihnutím bolo investované do vybudovania športových centier vo Vrátnej a na Remate. Napriek tomu je potrebné konštatovať, že nedostatok finančných prostriedkov v tejto oblasti spôsobuje, že mnohé športové objekty chátrajú a mnohé boli zrušené bez náhrady (napr. pri výstavbe obchodných centier v Bratislave). Pozitívnym javom je však stúpajúca  podpora samosprávnych orgánov pri prevádzkovaní športových objektov v jednotlivých mestách. V tomto období sa však na Slovensku nepodarilo zrealizovať výstavbu nenáročných zimných štadiónov v takom rozsahu ako sa predpokladalo, pretože prostriedky, ktoré boli vo výške 200 mil. Sk, prisľúbené Slovenskému zväzu ľadového hokeja po dosiahnutých úspechoch na MS, sa neposkytli. 
-	Osobitná pozornosť sa venuje športovcom zaradeným do Top tímov Slovenského olympijského výboru a Slovenského paralympijského výboru. Činnosť Top tímov koordinujú štáby, ktoré sa pravidelne schádzajú a riešia aktuálne potreby zaradených športovcov. Od roku 2002 sa príprava športovcov v Top tímoch realizuje dlhodobo počas celého 4-ročného olympijského cyklu. Podpora športovcov bola cielená a zameraná na tie športové odvetvia a disciplíny, v ktorých sú dlhodobo dosahované vynikajúce výsledky.  
-	Zdravotné zabezpečenie športovcov sa rieši v súlade s platnou legislatívou v oblasti zdravotníctva.

5. Medzinárodná spolupráca v športe

-	V oblasti medzinárodnej spolupráce sa kladie dôraz hlavne na bilaterálnu spoluprácu s krajinami „V 4“, Rakúskom, Francúzskom, Nemeckom a ďalšími krajinami EÚ. 
-	Ministerstvo školstva SR podporuje medzinárodné aktivity športových subjektov vo svojej pôsobnosti. Na vytvorenie širšej medzinárodnej spolupráce, ktorá tvorí dôležitú súčasť výkonu štátnej správy, nemá však stále dostatočné finančné a ľudské zdroje. 
-	V roku 2002 sa začala vykonávať pasportizácia zmluvnej bázy so zreteľom na šport na všetkých úrovniach vládnej a mimovládnej sféry. Prebehli aj výmeny odborníkov na riadenie a administratívu športu na národnej a medzinárodnej úrovni, vrátane vedy o športe a telovýchovného lekárstva a antidopingu. V roku 2003 SR podpísala a prijala Dodatkový protokol Dohovoru proti dopingu Rady Európy  a minister školstva SR podpísal v Kodani Deklaráciu o antidopingu v športe.
-	V rámci spolupráce boli definované prioritné krajiny z hľadiska potrieb slovenského športu, okrem krajín V4 a Rakúska, to sú Nemecko, Francúzsko, Veľká Británia, Španielsko, Taliansko, Holandsko, Fínsko, Dánsko, Írsko, Belgicko, Portugalsko, Švédsko a ďalšie krajiny - Austrália,  Rusko a Čína, s ktorými máme platné zmluvy.
-	V rámci predvstupového obdobia do EÚ boli nadviazané kontakty v oblasti športu počas predsedníctva EÚ Gréckom, Talianskom a Írskom. V súčasnosti sa SR priamo zúčastňuje na rokovaniach generálnych riaditeľov a ministrov EÚ zodpovedných za šport. 
-	V roku 2004 sa SR aktívne zapojila do vyhláseného projektu EÚ v rámci „Európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu“ a s priamou finančnou podporou Európskej komisie MŠ SR zorganizovalo niekoľko významných podujatí (Konferencia pri príležitosti otvorenia „EYES 2004 v SR“, Konferencia k vzdelávaniu v športe, mediálna kampaň) s cieľom propagácie pozitívneho vplyvu športu na mladú generáciu.  
-	Ministerstvo školstva SR v spolupráci so Slovenským olympijským výborom a regiónom Poprad-Tatry analyzuje možnosti pokračovania kandidatúry SR na usporiadanie ZOH v roku 2014.
-	Na Slovensku absentuje zastúpenie slovenskej spolkovej sféry v medzinárodných športových štruktúrach, hlavnou príčinou je slabá jazyková pripravenosť športových odborníkov a funkcionárov. 

6. Vzdelávanie odborníkov v športe

-	Na vysokých školách, ktoré vzdelávajú učiteľov telesnej výchovy a trénerov I. triedy, sú vytvárané podmienky na otváranie študijných zameraní a špecializácie podľa potrieb športovej praxe, v súlade s platnou legislatívou. V súčasnosti v zmysle platnej legislatívy je možné získať najvyšší stupeň vzdelania (vysokoškolský) v športe na 5-tich vysokých školách v SR, v trojstupňovom štúdiu – bakalárskom, magisterskom a doktorandskom. 
-	Nižšie stupne vzdelania v športe – tréner, cvičiteľ a inštruktor  II., III. triedy je možné získať, v súlade s platnou legislatívou, v akreditovanom vzdelávacom zariadení právnickej alebo fyzickej osoby. V súčasnosti má vydané platné potvrdenie o akreditácii v SR 125 subjektov. Systém vzdelávania odborníkov v športe  zatiaľ nie je v súlade s európskymi štandardami 5-stupňového vzdelávania.
-	Vzhľadom na nedoriešenú situáciu v Slovenskom združení telesnej kultúry (ďalej len „SZTK“) nie je doriešené postavenie Telovýchovnej školy SZTK. Pôvodný zámer vytvoriť z nej koordinačné centrum vzdelávania v športe pre nižšie stupne sa nerealizoval. V rámci Národného športového centra bolo vytvorené oddelenie vzdelávania s účinnosťou od 1.1.2004, ktoré bude v budúcnosti koordinovať, aj v súlade s pripravovanou Koncepciou vzdelávania v športe, celoživotný systém vzdelávania odborníkov v športe a zároveň v spolupráci s oddelením informatiky aj spravovať databázu vyškolených odborníkov podľa športových odvetví. 

II. SÚČASNÝ STAV ŠPORTU NA SLOVENSKU

1. Školský šport a školská telesná výchova

Povinná školská telesná výchova má mimoriadny výchovný význam, je základom na osvojenie si pohybových schopností, zručností, návykov, ale hlavne v období rozvoja osobnosti dieťaťa formuje jeho vzťah k zdravému životnému štýlu a pozitívnemu vzťahu k celoživotnej pohybovej aktivite. Záujmová činnosť na školách rozvíja záujmy dieťaťa v oblasti športu, uspokojuje jeho emocionálne športové vyžitie a kompenzuje duševné zaťaženie detí a mládeže po vyučovaní. Čiže povinná telesná výchova v súčinnosti so záujmovou telesnou výchovou má nenahraditeľné miesto v slovenskom športe. Kvalita tejto časti výchovno-vzdelávacieho procesu tvorí základ všetkých športov a bez tejto oblasti sa nedá budovať rozvoj športu na Slovensku.
V tejto oblasti musíme konštatovať, že súčasný stav v školskom športe a v školskej telesnej výchove nie je uspokojivý. Celoslovenský výskum režimu práce a odpočinku detí a mládeže, ktorý vykonal Úrad verejného zdravotníctva SR v rokoch 2000 až 2003 ukázal, že až 60 – 70% žiakov základných a stredných škôl sa vôbec nevenuje organizovanej športovej činnosti a športuje významne menej dievčat. Iní autori (Moravec, Lednický 2002) uvádzajú, že počet športujúcich detí sa znížil o 30% oproti roku 1987, kedy sa robil výskum v danej oblasti. Negatívny vplyv na tento proces  malo aj zníženie počtu hodín povinnej telesnej výchovy na II. stupni ZŠ z troch na dve vyučovacie hodiny. Z výskumu, ktorý realizovala Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre (Šimonek, ml., 2000) vyplýva, že priebeh a výsledky výchovno-vzdelávacej práce učiteľa telesnej výchovy (resp. trénera) výrazne ovplyvňujú materiálne podmienky. Z výskumu vyplynulo, že bezpečnostnú technickú kontrolu náradia a náčinia školy nerobia v súlade s platnou legislatívou, pretože nemajú na to ani materiálne a ani personálne podmienky. Normy v počte žiakov v telocvični (na žiaka - 1,65m2) sa neplnia najmä z dôvodu nedostatočného priestorového vybavenia na telesnú výchovu. Na ZŠ v mestách učia dvaja vyučujúci v priemere až 62 žiakov v jednej telocvični na jednej vyučovacej hodine
	Stav športového vybavenia škôl pre riešenie veľmi dôležitého výchovno-zdravotného športového života na školách a aktivít voľného času detí a mládeže je stále na nízkej kvalitatívnej úrovni a zo strany štátu je nutné tento stav riešiť systémovo dôsledne. Preto navrhujeme, aby projekty „Vráťme šport do škôl“ a „Otvorená škola“ mali ďalšie pokračovanie s financovaním konkrétnych návrhov, ktorých realizácia musí byť aj príslušne sledovaná a uzavretá pri uvedení do prevádzky. Značné rezervy sú aj v prevádzkovej údržbe športových areálov škôl na každej úrovni.
	V univerzitnom športe sa v ostatnom období nedarí zvyšovať záujem o povinnú telesnú výchovu na vysokých školách. V súčasnosti je na rozhodnutí študenta, či si vyberie tento predmet v rámci kreditného štúdia, alebo nie. Rezervy sú však v poskytovaní mimoškolskej záujmovej činnosti v oblasti športu pre vysokoškolákov, ktorá sa však väčšinou poskytuje za úhradu.  Sledovaný rozvoj musí začať od riešenia väčšej aktivity vedenia univerzít,  ponúknuť študentom podmienky pre aktívny masový rekreačný šport a špecifické podmienky pre výkonnostný a vrcholový šport na školách a súčasne s tým riešiť aj príslušné športové zázemie vybavenosti pre tieto činnosti. Reprezentácia univerzít sa musí spoločensky rozšíriť od odbornej kvality výuky, kvality pedagogického a výskumného zboru aj o kvalitu športového života.
	Potrebné je riešiť aj lepšie spoločenské a finančné docenenie práce pedagógov  na všetkých typoch škôl a tiež trénerov, inštruktorov a cvičiteľov, najmä v školskom a mládežníckom športe, pretože slabé finančné ohodnotenie vyššie uvádzaných odborníkov má za následok zníženie kvality a odbornosti vyučovania a tiež nezáujem absolventov vysokých škôl o prácu v rezorte školstva.  
Ako pozitívny krok hodnotíme zavedenie výchovno-vzdelávacích poukazov na mimoškolskú činnosť. Tieto finančné prostriedky určite pomôžu aj záujmovej športovej činnosti na školách, pomôžu zlepšiť ohodnotenie pedagogických zamestnancov a tiež zvýšia záujem detí a mládeže, ale aj škôl o túto oblasť.
 
2. Šport pre všetkých

	Výskumy potvrdzujú, že šport pre všetkých v jej rôznych formách a podobách je významnou zložkou využívania voľného času a má pozitívny vplyv na telesnú zdatnosť, zdravie, fyzickú a psychickú relaxáciu. V súčasnosti sa význam zdôrazňuje o to viac, že posledné výskumy, mapujúce zdravotný stav obyvateľstva, nie sú optimistické. Výrazne sa zhoršili štatistické výsledky slovenskej populácie v civilizačných ochoreniach – srdcovo-cievne choroby, obezita, cukrovka a nie je to len problém staršej a strednej generácie ale aj mladších vekových skupín. 
Šport pre všetkých je oblasť, ktorá má všetky predpoklady zmierňovať toto riziko a preto je potrebné vytvárať podmienky na všetkých úrovniach štátnej správy, samosprávnych regionálnych orgánov, samospráv obcí a miest, škôl a školských zariadení, občianskych združení, zdravotných poisťovní, ale aj ďalších subjektov.
	Od roku 1989 sa vo väčšej miere aktivizujú, okrem tradičných telovýchovných organizácií (klubov a telovýchovných jednôt), v plnení a realizácii úloh športu pre všetkých aj Sokol, Orol a iné občianske združenia a subjekty s telovýchovným zameraním, ktoré organizujú športové a telovýchovné aktivity pre obyvateľov v regiónoch. Je badateľný zvýšený záujem o neorganizované športové aktivity hlavne vo väčších mestách, žiaľ zároveň musíme konštatovať, že záujem je značne podmienený finančnými možnosťami, ktoré sú v regiónoch Slovenska veľmi rozdielne. 
	V tejto oblasti je však prioritou vytvárať v spolupráci so samosprávnymi orgánmi a štátnou správou materiálne podmienky na rozvoj športu pre všetkých. Nutné je úzko spolupracovať so samosprávnymi orgánmi regiónov, miest a obcí pri systémovej tvorbe športového vybavenia ako riadnej súčasti občianskej vybavenosti a nadstavby vybavenosti sídiel a areálov v rámci voľnej krajiny.
	Určite musí nastať zlepšenie spolupráce v tvorbe rozvoja športového vybavenia v územnoplánovacej príprave rozvoja sídiel a ich katastrálnych území, zaraďovaní športových stavieb a areálov, do projektov štrukturálnych projektov socio-ekonomického rozvoja regiónov a sídiel, do projektov podnikateľských aktivít.
Z pozície nášho rezortu máme záujem, aby v štruktúre občianskej  vybavenosti miest a obcí boli budované viacúčelové zariadenia pre spoločenské a športové využitie – hlavne športové haly, vodné centra tzv.aquaparky a pod.
Pre rozvoj súčasných a tvorbu nových športovo-rekreačných areálov vo voľnej krajine, ktoré majú na Slovensku  jedinečné podmienky slúžiť hlavne pre aktívny pobyt občanov v zdravom prostredí a aj špičkový šport v danom terénnom a výškovom prostredí, musíme hľadať spoločné východiská s orgánmi ochrany prírody, hlavne v oblastiach, ktoré sú vyhlásené za chránené územia. Je to potrebné preto, lebo prakticky každé horské územie našej krajiny je súčasne aj chráneným územím, teraz už aj podľa podmienok európskej úrovne ochrany biotopov a vtáctva podľa projektu NATURA 2000.
	Efekt dlhodobého športovo-rekreačného pobytu v horskom prostredí je z hľadiska kvalitnej zdravotno-preventívnej regenerácie už dlhodobo známy, ale dosiaľ sa nedarí tento dar našej krajiny kvalitne zúžitkovať v ponuke cestovného ruchu a športového vybavenia v portfóliu pre domáce obyvateľstvo a zahraničie.
	Odporúčame prijať uznesenie parlamentu o potrebe zriadení medzirezortnej komisie odborníkov cestovného ruchu, športu, regionálneho rozvoja a životného prostredia, ktorá by tento okruh spoločenského využívania  našej krajiny  riešila koordinovane a aj s príslušným stálym finančným fondom zo štátneho rozpočtu pre plánovitý rozvoj prioritných potrieb našich horských oblastí a stredísk. 

3. Športovo-talentovaná mládež

	Racionalizácia systému dlhodobej športovej prípravy je v športe kľúčovou problematikou. Cieľom starostlivosti o športovo-talentovanú mládež je podchytiť vybraných mladých športovcov a rozvíjať ich talent cielenou športovou prípravou v rôznych etapách vývoja, s cieľom vychovať úspešného reprezentanta SR. Veľmi dôležité je vytvoriť systém starostlivosti, ktorý na seba naväzuje od školského veku cez obdobie kadetskej, juniorskej vekovej kategórie a úspešného prechodu  do kategórie seniorov.  Vo všetkých etapách športovej prípravy sú rozhodujúce materiálne podmienky mladých športovcov a kvalifikované  vedenie športovými odborníkmi.  
V ostatnom období na Slovensku mala sieť útvarov športovo-talentovanej mládeže extenzívny charakter, na úkor materiálneho zabezpečenia a kvality odborného vedenia. Celkovo evidujeme na Slovensku 1 544 útvarov, v ktorých je zaradených 43 987 mladých športovcov, čo predstavuje 4,99 % z populácie navštevujúcej základné a stredné školy. Z toho je 542 školských športových stredísk, ktoré zabezpečujú na 379 školách  športovú prípravu v čase mimo vyučovania v 28-mich druhoch športov. V týchto strediskách pod vedením 973 trénerov vykonáva pravidelnú športovú činnosť 19 112 žiakov (z celkového počtu žiakov v školskom roku 2002/2003 v ZŠ to tvorilo 3,17 %). 
Najpočetnejšiu skupinu útvarov tvoria športové triedy. Evidujeme 822 športových tried zriadených na 186 školách. Predmet športová príprava, ktorý je súčasťou vyučovania v športových triedach, absolvovalo v školskom roku 2002/2003 spolu 19 235 žiakov a študentov pod vedením 582 trénerov v 8 kmeňových a v 15 ďalších športoch. V 14-ich športoch boli v r. 2004 spracované a od školského roku 2004 – 2005 sú aplikované v praxi nové učebné osnovy. 
 Ďalšiu úroveň útvarov, zabezpečujúcu športovú prípravu, tvoria v školskom systéme športové školy. V školskom roku 2004/2005 evidujeme 6 štátnych športových gymnázií. V nich sa pripravovalo v minulom školskom roku 1 943 športovcov pod vedením 153 trénerov. Študentov súkromných športových škôl evidujeme v rámci športových tried.  	Školské útvary dopĺňajú v systéme starostlivosti o športovo talentovanú mládež centrá talentovanej mládeže  a zväzové centrá prípravy mládeže. V roku 2003 sme evidovali 175 centier talentovanej mládeže, v ktorých sa pripravovalo 4199 športovcov v 39-ich druhoch športov a 24  zväzových centier prípravy mládeže s 899 zaradenými športovcami. 
   	Športovú prípravu zaradených členov v jednotlivých útvaroch zabezpečujú tréneri, z ktorých 59,7 % tvoria interní a 40,3 % externí zamestnanci. Z hľadiska dosiahnutej trénerskej kvalifikácie je v útvaroch najvyšší počet trénerov s kvalifikáciou II. triedy, resp. III. triedy a menej trénerov diplomovaných, resp. I. triedy.
	Je potrebné položiť si otázku ako ďalej v tejto oblasti? Je nepochybne správne, aby táto oblasť tvorila prioritu v štátnej starostlivosti o šport. Je potrebné však kriticky a objektívne zhodnotiť efekt vynaložených prostriedkov a štruktúru útvarov, i keď je to dosť zložité, pretože prínos tejto oblasti nie je vždy možné merať iba medailami a umiestneniami na medzinárodnom fóre. V tejto kategórii mladých športovcov má významný prínos pre spoločnosť aj zdravotné hľadisko a návrat športovcov, ktorí sa napríklad neuplatnia svojimi športovými výsledkami,  do rezortu školstva ako úspešných trénerov, učiteľov atď.

4. Výkonnostný, vrcholový šport a štátna športová reprezentácia

V rokoch 2001 – 2003 získali športovci SR na ME a MS rôznych vekových kategórií 720 medailových umiestnení. Počet športovcov, ktorí sa podieľali na zisku medailí sa každoročne pohybuje okolo 300. Napriek tejto skutočnosti je počet našich športovcov, schopných dosahovať v olympijských disciplínách vynikajúce výsledky, veľmi nízky.  Z dosiahnutých výsledkov v olympijských športových odvetviach je zrejmé, že viac medailových umiestnení získali športovci v neolympijských disciplínách, v ktorých  však musíme konštatovať, že je nižšia konkurencia.
Najúspešnejšími letnými olympijskými športmi boli v sledovanom období športová streľba, kanoistika na divokej vode, rýchlostná kanoistika, tenis, atletika a plávanie. Medzi úspešné zimné olympijské športy môžeme zaradiť ľadový hokej a z pohľadu zimných OH biatlon a sánkovanie. V kolektívnych športoch sa výraznejšie darilo ľadovému hokeju , ktorý získal kompletnú medailovú zbierku a čiastočne aj vodnému pólu, ktoré dosiahlo historické umiestnenie na MS. V ostatných kolektívnych športoch sme sa nedokázali výraznejšie presadiť na medzinárodnej scéne a dokonca v niektorých z nich ustupujeme z popredných pozícií (napr. v ženskom basketbale či volejbale). Čiastočné zlepšenie nastáva v mládežníckych kategóriách vo futbale, volejbale a hádzanej, kde možno v blízkej budúcnosti očakávať výraznejšie úspechy.
V neolympijských športoch si postavenie vo svetovej špičke stále drží kulturistika (vrátane silového trojboja a fitnes), pretláčanie rukou, modelárstvo, vodné lyžovanie, kickbox a karate. Z kolektívnych neolympijských športov sa dokázal významne presadiť vo svetovom meradle len hokejbal, čo je dôsledkom jeho badateľného rozvoja a záujmu oň hlavne na školách.
	Rok 2004 je možné zatiaľ hodnotiť len z pohľadu dosiahnutých výsledkov na olympijských hrách v Aténach  a toto hodnotenie je veľmi úspešné. Ziskom 2 zlatých, 2 strieborných a 2 bronzových medailí sa OH 2004 v Aténach stali pre Slovensko najúspešnejšími v jeho samostatnej ére. Športovci získali po jednom umiestnení na 4., 5. a 6. mieste a to predstavovalo v konečnom súčte zisk 38 bodov v rámci olympijského bodovania (bodujú sa umiestnenia na 1. – 6. mieste). Ďalej získali športovci 7 umiestnení do 10. miesta, 5 umiestnení do 12. miesta, 5 umiestnení do 16. miesta a 2 umiestnenia do 20. miesta. 
V hodnotení 202 zúčastnených krajín sa podľa počtu získaných medailí Slovensko umiestnilo na veľmi lichotivom 29. mieste. Ešte výraznejšie je tento úspech badateľný pri porovnaní sa s krajinami a počte obyvateľov do 10 mil., kde sa Slovensko umiestnilo na        6. mieste a dokonca v porovnaní s krajinami o rovnakom a menšom počte obyvateľstva sa delíme o 1. miesto s Nórskom. Tieto výsledky však nie sú dôvodom pre falošné ilúzie, pretože neodrážajú skutočný stav v slovenskom športe.
Vystúpenie športovcov so zdravotným postihnutím na paralympijských hrách v Aténach môžeme hodnotiť taktiež ako veľmi úspešné. Ziskom 5 zlatých, 3 strieborných a 4 bronzových medailí sa PH 2004 v Aténach stali pre Slovensko taktiež najúspešnejšie. V medailovom hodnotení krajín Slovensko získalo 30. miesto, pričom medailu získalo 73 zo 136 krajín.
	V materiálno-technickom zabezpečení a v investičnej výstavbe v tejto oblasti  sa nám dlhšiu dobu nedarí doriešiť prevádzku areálu vodného slalomu a raftingu v Čunove na funkčné zariadenie národného centra. Súčasný stav každoročného prenájmu slalomovej dráhy a doplnkového vybavenia nie je východiskom pre kvalitné prevádzkovanie a riešenie potrebného rozvojového programu tak, aby areál slúžil tomuto nášmu úspešnému olympijskému športu. Vlastník areálu Vodohospodárska výstavba, š.p. nemá záujem investovať do kvalitnej prevádzky areálu a na toto dielo realizované z prostriedkov štátu musí náš rezort pre využívanie dráhy platiť, opäť štátnej organizácií, ročne prenájom do 2 mil. Sk.
	Obdobne sa nám nedarí doriešiť ani vybudovanie a prevádzku kanála dráhy rýchlostnej kanoistiky a veslovania v Jarovciach, pre tvorbu štadióna a súčasne aj funkčnej prevádzky národného centra. Je paradoxom, že aj tento náš veľmi úspešný olympijský šport musí odchádzať na kvalitný tréningový proces do zahraničia. Aj v tomto prípade je potrebná koordinácia záujmov – nášho cieľa – vytvoriť areál športu a mesta Bratislava – riešiť v širšom okolí pri Dunaji prímestskú športovo-rekreačnú zónu, ktorú obyvatelia Bratislavy tak veľmi potrebujú.
	Do tretice našich cieľov a súčasnej neúspešnosti  riešenia, je problém ďalšej prevádzky a nutného skvalitnenia vybavenia prípravných centier – Štrbské Pleso a Bojnice. Areál prípravného centra športovej reprezentácie a iných športovcov v tak jedinečnej klimatickej a výškovej polohe ako má Štrbské Pleso, nevieme zúžitkovať zabezpečenie dlhodobého prípravného a regeneračného pobytového procesu všetkých špičkových športov v kvalitných podmienkach a v domácom prostredí. V tomto prostredí sa vytvorilo zázemie pre veľa športových úspechov našich a zahraničných športovcov a teraz tento areál chátra a naši športovci cestujú za takýmto vybavením do sveta. 	Športcentrum Bojnice v strednej horskej polohe s väzbou na využitie kúpeľov, má obdobnú charakteristiku súčasného stavu. Súčasný vlastník areálov Slovenské združenie telesnej kultúry, nie je schopné riešiť ponuku potrebných služieb pre dlhodobejšie prípravné a regeneračné pobyty športovcov. Tieto zariadenia, budované z prostriedkov štátu – všetkých daňových poplatníkov, sa postupne dostanú do súkromného vlastníctva a pre čisto komerčné využívanie.   
	Odporúčame, aby Národná rada SR prijala opatrenie zainteresovanosti dotknutého výboru a vlády SR, na pomoc nášmu rezortu v právnom a organizačnom doriešení majetku športu, ktorý sa dostal po roku 1989 do správy a údajne aj do vlastníctva tohto občianskeho združenia, ktoré s ním už nenakladá ako s majetkom a vybavením športu, ktorý patrí všetkým. 
	V NPRŠ boli stanovené ďalšie konkrétne ciele pre rozvoj športového vybavenia v regióne kandidatúry na ZOH Poprad –Tatry. Po ukončení kandidatúry na ZOH 2006 bolo v roku 2000 vládou SR prijaté rozhodnutie o pokračovaní na postupe prípravy kandidatúry pre ďalšie konkrétne nešpecifikované obdobie. 
V národnom programe sú uvedené na prípravu podľa tohto projektu súbory stavieb postupného vybavenia jednotlivých areálov pre súťaže v lyžovaní na Štrbskom Plese a v Demänovskej doline, olympijské centrum v Poprade pre športy: ľadový hokej, krasokorčuľovanie, rýchlokorčuľovanie,  sánkovanie , boby a skeletón vo Svite, atď. Komplex tohto vybavenia v tatranskom regióne má okrem tvorby podmienok pre podanie ďalšej kandidatúry zvýšiť atraktívnosť ponuky vybavenia pre medzinárodný turizmus, rekreačný a vrcholový šport a možnosť uchádzať sa aj o zaradenie do kalendára svetových súťaží jednotlivých športových federácií.
Na úrovni zainteresovaných strán bola v roku 2001 posúdená možnosť prípravy projektu spoločnej kandidatúry s poľským Zakopaným pre rok 2010, resp. 2014. Bolo zhodnotené, že koncepčne bude vhodné, aby sa Slovensko uchádzalo samostatne, alebo spoločne s poľskou stranou Tatier o tretiu kandidatúru až vtedy, keď bude reálne možné v dobe jej predloženia mať vybudovanú, resp. v riadnej projektovej príprave, časť športových stavieb súťaže a doplnkového vybavenia hier v regióne.
Z dôvodu, že v rámci regiónu nebola dosiaľ vyvinutá príslušná aktivita pre realizáciu tohto programu, sú sledované len postupy zapracovania projektu jednotlivých športovísk a sprievodného vybavenia do príslušných územno-plánovacích dokumentov sídiel. 	Priebežné práce na projekte kandidatúry nie sú riešené ako riadne zadaná úloha, ale len ako aktivita kolektívu jeho pôvodných autorov.  
5. Financovanie v športe

     	Finančné prostriedky sú jedným z kľúčových  faktorov, podmieňujúcich  stav športu na Slovensku. Svedčí o tom aj konštatovanie  porady európskych ministrov zodpovedných za šport, ktorá sa konala  v roku 1996, že „šport sú predovšetkým peniaze“. Preto považujeme aj oblasť financovania športu  medzi najdôležitejšie oblasti realizácie NPRŠ.
     	 
Od objemu finančných prostriedkov a systému ich rozdelenia resp. použitia je závislé aj naplnenie jednotlivých úloh a cieľov v oblasti smerovania športu. 
Prvým a kľúčovým aspektom sú zdroje financovania  športu a druhým - následným je samotný systém financovania.  
Zdroje a stav  financovania športu

    	Zdroje financovania športu podmieňujú predovšetkým  platné zákony a úroveň trhu.      	Legislatívny rámec v tejto oblasti je v súčasnosti daný viacerými normami. V oblasti tzv. „priamej podpory“ je to predovšetkým zákon o štátnom rozpočte, k dnešnému dňu zatiaľ platný zákon o lotériách a iných podobných hrách a zákon o telesnej kultúre. V oblasti tzv. „nepriamej podpory“ je legislatívny rámec vymedzený predovšetkým zákonom o daniach z príjmov.
      	V oblasti priamej podpory zo štátneho rozpočtu (vrátane výťažkov z lotérií a iných podobných hier) sa na podporu športu prostredníctvom kapitoly Ministerstva školstva SR vynaloží ročne cca 1 miliarda Sk (viď príloha). 
Ako je to z priložených tabuliek zrejmé, objem finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu  v rokoch 2002 až 2007 nemá pravidelnú vzrastajúcu tendenciu  a  nezodpovedá ani objemom finančných prostriedkov, uvedeným v rokoch 2001 až 2010 v NPRŠ, schválenom cit. uznesením vlády SR č. 838/2001. Finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu zároveň  ani zďaleka nepostačujú reálnym potrebám športu a v nastávajúcom roku - podľa návrhu rozpočtu verejnej správy na rok 2005 dokonca dochádza k zníženiu objemu finančných prostriedkov zo štátnych zdrojov oproti roku 2004 o 138 677 tis. Sk, čo pri celkovom objeme rozpočtu výdavkov  na oblasť športu predstavuje značne vysokú  sumu. V tejto súvislosti považujeme za potrebné zároveň uviesť, že vo všeobecnosti sa výdavky na tovary  a služby zvyšujú (čo v športe má  obzvlášť veľký dopad  najmä na športovú výstroj, materiál a náradie – športové lode, zbrane, sane ... , údržbu a prevádzku športových zariadení a areálov, cestovné výdavky, zdravotnú starostlivosť o športovcov, dopingové kontroly ...). Rovnako  aj výdavky  spojené s účasťou športovcov na sústredeniach v zahraničí a na významných medzinárodných podujatiach (ako sú napr. majstrovstvá sveta, Európy, svetové poháre ...) narastajú  a neustále sa zvyšujú aj poplatky spojené s členstvom športových zväzov v medzinárodných organizáciách  a s organizovaním športových podujatí na Slovensku .
Z uvedených skutočností vyplýva, že aj pri rovnakom objeme finančných prostriedkov  na oblasť športu by došlo k reálnemu zníženiu celkového objemu rozpočtu výdavkov na túto oblasť. 
	Ak sa porovnáme s krajinami strednej Európy, patriacimi v minulosti do tzv. východného bloku a krajinami Európskej únie, ktorej sme členmi, môžeme jednoznačne skonštatovať, že zo štátneho rozpočtu sa na oblasť športu  vynakladá nedostatočný objem finančných prostriedkov. Pritom porovnanie veľkosti krajín podľa počtu obyvateľov neobstojí pri podpore športovej reprezentácie SR, talentovanej mládeže (ktorá je predpokladom pre úspešnú reprezentáciu) a v neposlednom rade ani pri podpore výstavby moderných športových objektov a zariadení, slúžiacich pre najlepších športovcov – reprezentantov. Ako príklad možno uviesť futbal - bez ohľadu na veľkosť krajiny, za každú môže nastúpiť na ihrisko len 11 reprezentačných futbalistov. Poznamenávame, že na tieto oblasti ide cca 85 – 90 % prostriedkov vynakladaných zo štátneho rozpočtu.
Napriek týmto skutočnostiam možno skonštatovať, že na centrálnej úrovni (nie však na miestnej úrovni – v telovýchovných jednotách a športových kluboch resp. v mestách, obciach a na školách) a v celom systéme dotačnej politiky štátu sa situácia v posledných rokoch stabilizovala a vzhľadom na súčasné možnosti štátu sú podmienky pre základné – nevyhnutné  činnosti športu finančne pokryté.
Financovanie športu (okrem už uvedeného) je vo väčšine krajín neoddeliteľne spojené s výťažkami z  lotérií a iných podobných hier. Tak tomu bolo a aj je od roku 1956  aj na Slovensku. Koncepcia Ministerstva financií SR o hazardných hrách a pripravovaný zákon o hazardných hrách však nastoľuje úplne iný režim centralizácie zdrojov v štátnom rozpočte, ktorý sa neaplikuje ani v jednej z krajín, ktoré v tomto roku spolu so Slovenskom vstúpili do EÚ a nerealizuje sa, podľa poznatkov MŠ SR, ani v Rakúsku, Dánsku, Francúzsku, Veľkej Británii, Nemecku ani v celom rade ďalších krajín. Podľa návrhu zákona o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, vypracovaného Ministerstvom financií SR, sa  z platného zákona č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách rušia ustanovenia (uvedené v  §4a ), podľa  ktorých z príjmov z výťažkov z lotérií prislúcha prostredníctvom Ministerstva školstva SR minimálne 50% na telovýchovné a športové účely, čo napr. len v roku 2003 činilo  681 232 tis. Sk t.j.  81,4 % z celkového rozpočtu výdavkov, poskytnutého na oblasť športu prostredníctvom kap. MŠ SR. V prípade prijatia zákona v navrhovanom znení, by sa objem finančných prostriedkov, poskytnutých zo štátneho rozpočtu  na oblasť športu,  znížil ročne o vyše 100 000 tis. Sk (v roku 2004  je to čiastka 106 232 tis. Sk a v r. 2003 táto čiastka činila  78 648 tis. Sk). Napriek tomu, že MŠ SR v tomto zmysle predložilo aj stanovisko k navrhovanému zákonu o hazardných hrách, ani v návrhu rozpočtu výdavkov na rok 2005  ani na rok 2006 resp. 2007 nie sú vyššie uvedené čiastky (vrátane ich pravidelného nárastu za ostatné roky) zohľadnené.
O význame lotérií a hazardných hier  treba hovoriť osobitne už aj z toho dôvodu, že v tejto oblasti je zamestnaných približne 19 000 osôb a na vkladoch len za rok 2002 sa vybralo 24,513 mld. Sk. Pritom ide o jav, ktorý nesie so sebou nezanedbateľné spoločenské riziká. Je totiž dobre známa skutočnosť, že stávky a hry ako aktivity zo svojej podstaty hazardné, vedú u určitých osôb k rozvoju sociálno-patologických javov, ku vzniku hráčskej závislosti a následne na to aj ďalších negatívnych javov, čo má neblahý vplyv nielen na nich, ale predovšetkým na im blízke osoby, najmä rodinných príslušníkov. Okrem toho sa tieto aktivity často stávajú predmetom záujmu organizovaného zločinu, ktorý v nich vidí nezanedbateľný zdroj príjmov.
Z tohoto titulu väčšina krajín má pre tieto prostriedky osobitný režim použitia a slúžia predovšetkým na podporu verejno-prospešných aktivít, ako protipól vyššie uvedených negatívnych javov.
Ministerstvo financií SR v dôvodovej správe k návrhu nového zákona o hazardných hrách síce taktiež deklarovalo, že ide o „stabilný zdroj finančných prostriedkov slúžiacich na podporu niektorých neziskových sociálnych, kultúrnych a iných verejnoprospešných aktivít“, avšak na druhej strane toto tvrdenie nemá v pripravovanom zákone o hazardných hrách prakticky žiadnu oporu, keď sa zrušia ustanovenia súčasného zákona o lotériách, ktoré určujú oblasti použitia výťažkov z lotérií a iných podobných hier a minimálny objem finančných prostriedkov z týchto zdrojov na oblasť športu prostredníctvom kap. MŠ SR.
V prípade ďalších zdrojov prostriedkov na šport – z rozpočtov miest a obcí, od podnikateľov a sponzorov, z činnosti športových organizácií a v neposlednom rade od rodičov a samotných účastníkov športových aktivít  plynie do oblasti športu  ďalších cca 3,2 – 3,5 mld. Sk. Čiže celkovo odhadujeme, že na športové aktivity sa na Slovensku ročne vynaloží cca 4 – 4,5 mld. Sk. V porovnaní s vyspelými krajinami Slovensko v objeme finančných prostriedkov, plynúcich na oblasť športu, však značne zaostáva.
        	Ekonomika športu samozrejme nie je závislá len od vyššie uvedených zdrojov a vyvíja sa tak, ako sa vyvíja celková ekonomika krajiny, regiónu, obce .... Hovoríme o tzv. nepriamej podpore a táto je závislá najmä od legislatívnych podmienok, ktoré sú v súčasnosti v SR vymedzené najmä zákonom o daniach z príjmov, ale aj ďalšími súvisiacimi zákonmi. V zákone síce existuje ustanovenie o možnosti poukázania 2% z daní na podporu verejno-prospešných aktivít konkrétnym subjektom t.j. aj  v oblasti športu, avšak „šport“ ako obchodný artikel je na Slovensku len vo svojich začiatkoch. Ani  termín „sponzoringu“  v zákonnej úprave nie je definovaný a teda to neumožňuje väčší príliv finančných prostriedkov do športu. Zároveň po privatizácii veľkých štátnych spoločností zahraničnými firmami sa znížil objem prostriedkov, plynúcich do športu, o nezanedbateľné čiastky.

Na základe všetkých týchto zdrojov financovania športu možno konštatovať, že súčasný stav financovania športu je síce stabilizovaný, ale nepostačujúci a vo viacerých smeroch nie sú  zdroje financovania športu, najmä z legislatívnych dôvodov, využité v plnej miere a bude potrebné ich po legislatívnej stránke upraviť resp. dopracovať.

Systém financovania športu 

Ministerstvo školstva SR koncepciu a základné princípy financovania športu definovalo v NPRŠ.
Financovanie športu sa uskutočňuje v dvoch smeroch – prostredníctvom rozpočtu kapitoly Ministerstva školstva SR a prostredníctvom rozpočtu miest a obcí a samosprávnych krajov - v spolupráci so športovými organizáciami, nachádzajúcimi sa v danom regióne a ďalšími právnickými a fyzickými osobami.

Financovanie športu sa prostredníctvom   kapitoly  Ministerstva školstva SR realizuje od roku 2002 v rámci programového rozpočtovania, ktoré je založené na princípe merateľných ukazovateľov a  cieľov stanovených pre jednotlivé oblasti, osobitne na každý kalendárny rok. Celý objem finančných prostriedkov na oblasť športu je realizovaný prostredníctvom jedného programu – Národného programu rozvoja športu, ktorého programová štruktúra je v súčasnosti nasledovná:

Program	Podprogram	Názov	

			
026	026	NÁRODNÝ PROGRAM ROZVOJA ŠPORTU	
	02601	Šport pre všetkých a záujmová činnosť na školách	
	02602	Štátna športová reprezentácia a rozvoj športových odvetví	
	02603	Športovo-talentovaná mládež	
	02604	Materiálno-technický rozvoj športu (investície)	
	02605	Koordinácia projektov, prierezové činnosti a podpora priamoriadených organizácií	
	Súčasťou rozpočtu výdavkov na oblasť športu je aj financovanie priamoriadenej rozpočtovej organizácie MŠ SR – Národného športového centra,  ktorého rozpočet výdavkov  je osobitne vyčlenený v rámci rozpočtu schváleného na Národný program rozvoja športu.

Dotácie na oblasť športu sa poskytujú v súlade so zákonom o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok a so zákonom o štátnej pokladnici. Poskytovanie dotácií sa v pôsobnosti MŠ SR realizuje v zmysle Výnosu MŠ SR z 29. marca 2004 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MŠ SR a Smernice z 25. mája 2004 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MŠ SR, ktoré bližšie upravujú postup pri  poskytovaní, použití a vyúčtovaní dotácií v rezorte školstva. O poskytnutí dotácie sa medzi  príslušným subjektom a MŠ SR uzatvára zmluva. 

Rozdelenie finančných prostriedkov na jednotlivé podprogramy sa každoročne uskutočňuje v závislostí od príslušných priorít a potrieb športu a v závislosti od celkového objemu finančných prostriedkov, schválených na oblasť športu v príslušnom roku. Prehľad o objeme finančných prostriedkov na jednotlivé podprogramy v rokoch 2002 až 2007 je uvedený v prílohe.
Ako je z priložených prehľadov zrejmé, najväčší objem finančných prostriedkov plynie a je určovaný na oblasť štátnej športovej reprezentácie a rozvoja športových odvetví (cca 48% všetkých dotácií), v ktorej je zahrnuté aj financovanie  základnej činnosti príslušných športových zväzov.  V tejto súvislosti treba uviesť, že aj v objeme prostriedkov, určených na materiálno-technický rozvoj športu (investície), činia značnú časť prostriedkov (vyše 50%) dotácie pre účely reprezentácie a športovo-talentovanej mládeže. 
Prerozdelenie prostriedkov na jednotlivé organizácie sa uskutočňuje na základe kritérií, schválených odbornými komisiami, zriadenými pri sekcii štátnej starostlivosti o šport MŠ SR pre príslušné oblasti športu.  Zásadné otázky, o. i. aj v oblasti financovania športu, sú prerokovávané v Rade ministra školstva SR pre šport – poradného orgánu ministra školstva za oblasť športu. O poskytnutí  dotácie a jej výške v konečnom dôsledku rozhoduje minister školstva.
Model prerozdeľovania prostriedkov pre jednotlivé športové subjekty je založený predovšetkým na kvalitatívnych ukazovateľoch a prioritách a pri štátnej športovej reprezentácii na zásade dosahovaných výsledkov (pričom je zohľadňovaná aj medzinárodná konkurencia v jednotlivých športoch). 
Kritériá rozdelenia finančných prostriedkov a konečné prerozdelenie finančných prostriedkov  je uverejnené na internetovej stránke MŠ SR – sekcii štátnej starostlivosti o šport.

Druhý „pilier“ financovania športu  je založený na tzv. územnom financovaní. Jeho nositeľom sú obce, mestá,  samosprávy ako aj športové organizácie  v danom regióne a ďalšie právnické a fyzické osoby.
Princíp vychádza zo zásady, že obce, mestá, VÚC vytvárajú podmienky, regionálne  a miestne športové štruktúry ponúkajú program a v spolupráci so všetkými zainteresovanými tento program aj realizujú. 

Ministerstvo školstva SR, ako garant štátnej starostlivosti o šport, má vysoko progresívny model financovania športu, ktorý ocenili aj mnohí zahraniční experti. Nemôže však, žiaľ, nahrádzať nedostatky tých vstupov do systému, ktoré sú mimo rámca jeho kompetencií. Nemôže priamo ovplyvniť niektoré legislatívne procesy, súvisiace predovšetkým s tzv. viaczdrojovým financovaním a nemôže garantovať ani viac finančných prostriedkov. Taktiež len veľmi ťažko môže ovplyvniť „nedostatky, ktoré súvisia aj so samotným programovým rozpočtovaním (založenom na princípe už vyššie uvedených merateľných ukazovateľov a cieľov), avšak naďalej postavenom predovšetkým na princípe „potrieb“ a napr. vôbec nezohľadňujúcom plnenie cieľov a merateľných ukazovateľov  v predchádzajúcom roku. Konkrétne v oblasti športu bol rok 2002 najúspešnejším rokom, pokiaľ ide o výsledky našich reprezentantov na medzinárodnej scéne a vôbec v celej histórii športu na Slovensku. Napriek tomu, v tomto roku slovenský šport na návrh MF SR prišiel o 300 mil. Sk,  pôvodne určených na rozvojový projekt „Vráťme šport do škôl“ z prostriedkov FNM.
Obdobne v tomto roku naši športovci dosiahli historický úspech na OH v Aténach. Napriek tomu v rozpočte výdavkov zo štátneho rozpočtu tento moment premietnutý nie je a prijatím nového zákona o hazardných hrách zanikne aj spomínaná garancia 50% výťažkov z lotérií.

Výsledný efekt a hodnotenie športu

Pri hodnotení systému financovania športu, tak ako v iných oblastiach spoločenského života, v konečnom dôsledku rozhoduje finálny efekt a celkový spoločenský prínos.
            NPRŠ aj  zvolený model financovania majú snahu usmerňovať jednotlivé procesy   v oblasti športu tak, aby sa dosiahol efekt predovšetkým v dvoch základných oblastiach.
           Prvou je oblasť smerujúca k dosahovaniu tzv. vrcholného športového výkonu a začína sa procesom výberu a prípravy športovo-talentovanej mládeže, vrcholí účasťou športových reprezentantov SR na vrcholných európskych a svetových podujatiach, s cieľom dosiahnuť vynikajúce športové výsledky predovšetkým  na olympijských a paralympijských hrách.          
Druhou je oblasť, umožňujúca športovanie širokej verejnosti za účelom relaxu, upevňovania zdravia a vhodného využívania voľného času.
Výsledným efektom v prvej oblasti je úspešná reprezentácia Slovenska na vrcholných športových podujatiach, o čom svedčí počet  získaných  medailí. Z hľadiska hodnotenia výsledkov je však ťažko „vyčísliteľná“  otázka „ohodnotenia“  zlatej medaily z OH, resp. zlatej, striebornej či bronzovej medaily z majstrovstiev sveta resp. ako „ohodnotiť“ fakt, že počas MS v hokeji tisícky ľudí fandí a oslavuje našich športovcov na námestiach a iných verejných priestranstvách.
Súčasný stav športu na Slovensku je z tohto pohľadu, vzhľadom na materiálne podmienky, finančné zdroje, počet obyvateľov, počet aktívnych športovcov, celkovú výkonnosť ekonomiky a porovnanie s inými oblasťami spoločenského života, v oblasti vrcholového športu lepší ako sú celkové podmienky pre šport.  
Štát síce vytvára dobré finančné podmienky pre vybrané reprezentačné družstvá, pre prípravu tzv. TOP tímu a činnosť útvarov športovo-talentovanej mládeže, podporuje výstavbu športových objektov a zariadení – tzv. národných športových centier štátnej športovej reprezentácie, ale nedostatočné sú podmienky pokiaľ ide o tzv. základné články, t.j. športové kluby a oddiely, ktoré nie sú dotované štátom a žijú len z vlastných príjmov a „sponzorských“ darov. Nedostatočná legislatíva a „neochota“ nadnárodných spoločností podporovať vrcholový šport na Slovensku však výrazným spôsobom limitujú najmä rozvoj kolektívnych športov.  Paradoxne do rozvoja športu viac investujú domáci a miestni podnikatelia a spoločnosti, čo sa odzrkadľuje aj v tom, že také „bašty“ vrcholového športu, ako Bratislava a Košice v kolektívnych športoch zaostávajú za „vidiekom“... Tento moment, má žiaľ, negatívny dopad na rozvoj celého športu na Slovensku.
Druhou problematickou oblasťou je oblasť tzv. rekreačného športu a športu pre všetkých. Systém financovania v tejto oblasti je zatiaľ najzložitejší a najneprehľadnejší. Taktiež meranie efektov je diskutabilné a nejednotné.
Štát v každom prípade má snahu podporovať aj túto oblasť,  avšak kompetencie v tomto smere postupne preberajú na seba obce, mestá  a samospráva. Štát podporuje športové organizácie, ktoré sú nositeľmi programov tzv. športu pre všetkých a podieľa sa ako spoluinvestor na modernizácii materiálnej základe v jednotlivých regiónoch, mestách a obciach. Zároveň sa podieľa na výstavbe nenáročných športovísk, cyklistických trás, financuje turistické značenie na území celej SR a pod.
Efekt sa prejavuje v tom, že popri organizovaných športových aktivitách sa zlepšujú podmienky pre individuálne športové aktivity.
Na druhej strane štatistiky o zdravotnom stave obyvateľstva, drogovo závislej mládeže a telesnej zdatnosti detí na školách hovoria o opaku, no tento problém  samozrejme nie je možné spájať len s otázkami súvisiacimi s podmienkami v oblasti športu ...
V každom prípade zlepšenie a rozvoj v tejto oblasti i skvalitnenie celého systému financovania športu súvisí s celkovými ekonomickými  procesmi prebiehajúcimi v spoločnosti a najmä s procesom fiskálnej decentralizácie.

6. Medzinárodná spolupráca v športe

Medzinárodná spolupráca v oblasti telesnej výchovy a športu je súčasťou zahraničných aktivít každej krajiny a napomáha výrazne zvýšiť jej prestíž. Táto oblasť je v NPRŠ v SR považovaná za významný prínos k medzinárodným aktivitám Slovenskej republiky.
	Základný princíp, ktorý je v medzinárodnej športovej spolupráci uplatňovaný, je partnerský vzťah medzi štátnymi orgánmi a spolkovou sférou športových občianskych združení, v ktorom Ministerstvo školstva SR zohráva úlohu koordinátora, najmä v oblasti zastupovania SR v medzinárodných vládnych i mimovládnych štruktúrach. Prioritou v oblasti dvojstrannej spolupráce v súčasnom období je obnova a vytváranie novej zmluvnej základne a spolupráce, hlavne so susediacimi krajinami „V 4“, členskými krajinami EÚ a tiež krajinami kandidujúcimi do EÚ. 
	K plneniu týchto úloh NPRŠ bola v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí SR, Ministerstvom vnútra SR, Združením miest a obcí Slovenska a subjektami telovýchovnej a spolkovej sféry zriadená komisia pre zahraničnú spoluprácu (koordinačná rada pre medzinárodnú spoluprácu) ako poradný orgán ministra školstva. 
	Zároveň sa vykonáva pasportizácia zmluvnej bázy so zreteľom na šport na všetkých úrovniach vládnej a mimovládnej sféry. NPRŠ definoval priority a stanovil postup a úlohy všetkých zainteresovaných subjektov v oblasti medzinárodnej športovej spolupráce.
	K závažným nedostatkom, ktoré Slovensko pociťuje v zastúpení v medzinárodných športových organizáciách, je nízke členstvo a nízka aktivita Slovenska, ktoré vyplývajú hlavne zo slabej jazykovej vybavenosti súčasných športových funkcionárov. Bolo by preto  potrebné venovať  viac pozornosti oblasti jazykového vzdelávania perspektívnych odborníkov v oblasti športu.

7. Vzdelávanie odborníkov v športe
	Vzdelávanie odborníkov v športe – najmä učiteľov telesnej výchovy a trénerov, cvičiteľov a inštruktorov I. triedy, sa podľa súčasne platnej legislatívy uskutočňuje na vysokých školách v SR - v súčasnosti zabezpečuje vzdelávanie športových odborníkov  6 vysokých škôl. Vzdelávanie odborníkov nižších stupňov – tréner, cvičiteľ, inštruktor II. a III. triedy, prípadne iných (maséri, horská služba, atď.), je zabezpečované akreditovanými vzdelávacími zariadeniami. Ministerstvo školstva SR eviduje od roku 1992 do roku 2004 takýchto vzdelávacích subjektov 125.
	Funkciu poradného orgánu pre vzdelávanie odborníkov v športe zabezpečuje Akreditačná komisia špecializovaných činností v oblasti telesnej kultúry, v súlade s platnou legislatívou. Má v súčasnosti 13 členov, z ktorých jeden je pracovníkom Ministerstva školstva SR a ostatní sú dobrovoľní členovia z radov telovýchovných odborníkov a pracovníkov Ministerstva vnútra SR, Ministerstva zdravotníctva SR a Horskej záchrannej služby. Prostredníctvom jej členov je zabezpečená aj spolupráca s Akreditačnou komisiou vlády SR, najmä pri schvaľovaní študijných odborov na vysokých školách, ktoré sú trénerského športového zamerania. Akreditačná komisia sa podieľa aj na príprave koncepčných materiálov  a legislatívy v tejto oblasti. 
	Najväčšie problémy vo vzdelávaní odborníkov v športe sú najmä v nefunkčnej legislatíve, chýbajúcej koncepcii vzdelávania odborníkov v športe – čo znamená najmä rôznorodosť odborných spôsobilostí, ktoré sú chaotické a vo vzťahu k vyspelému svetu zbytočne komplikované, ďalej najmä chýbajúci informačný systém v športe – evidencia vyškolených odborníkov a ich uplatnenie na trhu práce. Chýba nám vo vzdelávaní odborníkov dostatočný systém kontroly kvality vzdelávania a sankčné opatrenia, čo bude potrebné legislatívne upraviť v novopripravovanom zákone o športe a príslušných vykonávacích predpisoch.
	V súvislosti s medzinárodnými deklaráciami v oblasti vzdelávania, a to najmä Bolonskej a Kodanskej deklarácie a Lisabonského procesu, čaká Slovensko na tomto poli veľa práce, najmä v transparenstnosti vzdelávania v športe, zmien v obsahu vzdelávania, kvalifikačných stupňoch, kontrolou kvality, prenosu kreditov a uznávaní dokladov najmä v európskom priestore.
Stratégia celoživotného vzdelávania v športe a mobilita, sú podstatné pre podporu zamestnateľnosti v športe,  aktívneho občianstva, sociálnej integrácie a osobného rozvoja. Dôležitú úlohu pri smerovaní nového európskeho systému vzdelávania v športe majú sociálni partneri – zamestnávatelia – medzinárodné športové federácie, národné športové federácie a iné inštitúcie, ktoré zamestnávajú odborníkov v športe. Sociálni partneri majú nepostrádateľnú úlohu v rozvoji, oceňovaní a uznávaní odborných schopností a kvalifikácií na všetkých úrovniach a sú partnermi pri podpore zvýšenej spolupráce v tejto oblasti, teda nemôžu byť z procesu prípravy odborníkov – resp. „ich“ budúcich zamestnancov vynechaní, ba naopak, musia sa aktívne podieľať na inovácii obsahu vzdelávania v danej oblasti.
8. Legislatíva v športe – Návrh legislatívneho zámeru zákona o športe

Cieľom legislatívneho zámeru zákona o športe je vytvorenie základu pre vypracovanie veľmi moderného a aj v rámci Európy unikátne reformného zákona, ktorý vyjadrí zásadným spôsobom vzťah štátu k športu. Nie náhodou sa tento vzťah vo svojej všeobecnej podobe objavil v texte prvej Európskej ústavy, čo je  len vyvrcholením zásadných zmien v prístupe štátu k športu.
K príprave zákona začala v roku 2003 pracovať pri Ministerstve školstva SR osobitná pracovná skupina, pozostávajúca jednak z právnych expertov pre túto oblasť a jednak z vrcholných predstaviteľov športového hnutia, zastúpených predsedami, či prezidentmi  športových zväzov (napríklad Slovenského futbalového zväzu, Slovenského zväzu ľadového hokeja) a športových organizácií (napríklad Slovenského olympijského výboru). Jednotlivé časti legislatívneho zámeru boli priebežne oponované členmi Rady ministra školstva SR pre šport ako aj s individuálnymi predstaviteľmi a osobnosťami športového hnutia na Slovensku. Po schválení legislatívneho zámeru vládou Slovenskej republiky bude tento legislatívny zámer podkladom pre vypracovanie paragrafovaného znenia nového zákona o športe ako aj noviel niektorých súvisiacich zákonov a vykonávacích právnych predpisov na úrovni vyhlášok Ministerstva školstva SR.
Na základe toho sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh legislatívneho zámeru, ktorým sa predpokladá zásadná zmena v systematike ako aj obsahu právnej úpravy športu. Na rozdiel od súčasnej čiastkovej a všeobecnej úpravy sa predkladá úplne nová – komplexná právna úprava v oblasti
-	základných definícií v športe, ktoré sú v porovnaní s terajšou úpravou nielen zmenené ale aj podstatne rozšírené,
-	organizačnej štruktúry športových aktivít, kde sa predpokladá zákonné zriadenie strešnej športovej organizácie, združujúcej všetky športové zväzy ako rozhodujúce subjekty v športe, pričom táto organizácia bude jednak spolupracovať pri výkone štátnej správy v športe, najmä v oblasti rozdeľovania finančných prostriedkov a jednak sa na ňu prenesú kompetencie doteraz sčasti zabezpečované v rámci občianskych združení v jednotlivých odvetviach športu (arbitrážne komisie, protidopingové inštitúcie), bude tiež zárukou autonómie športu a na druhej strane bude vytvárať lepšie predpoklady pre zabezpečenie verejného záujmu v športe,
-	prenosu kompetencií a finančných prostriedkov štátu na regionálne centrá športu zriaďované na úrovni samosprávnych krajov,
-	vymedzenia základných oblastí verejného záujmu v športe, ktoré vyžadujú zákonnú ingerenciu štátu (napríklad boj proti dopingu, bezpečnosť na štadiónoch, vzdelávanie a výchova, štátna reprezentácia), vrátane finančného zabezpečenia,
-	novej úpravy profesionálneho športu a statusu profesionálneho športovca,
-	novej pracovnej úpravy sponzoringu a dobrovoľníctva. 

Väčšina z týchto oblastí nebola doteraz vôbec zákonne upravená a najmä judikatúra Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, nové právne úpravy vo väčšine európskych štátov ako aj objektívne potreby slovenského športového hnutia si vyžiadali takúto komplexnú a zásadnú zákonnú úpravu. Predložený návrh legislatívneho zámeru je prvým krokom k naplneniu tejto úlohy.
Nekomplexnosť a deklaratívnosť súčasnej právnej úpravy nezodpovedá vývoju vzťahu štátu a športu, ktorým prechádzajú európske krajiny v posledných dvoch desaťročiach, v ktorých šport už nie je len prostriedkom zábavy a trávenia voľného času, ale stal sa osobitným sociálnym fenoménom. Komisia Európskych spoločenstiev zdôraznila nasledovné úlohy súčasného športu:
-	výchovnú (šport je prostriedkom rozvoja osobnosti),
-	zdravotnú (všeobecná akceptácia športových aktivít upevňujúcich zdravie človeka), 
-	sociálnu (silný integračný faktor športu, ktorý je navyše aj prostriedkom boja proti netolerancii, rasizmu a drogám),
-	kultúrnu (zvyšovanie národného povedomia a vlastenectva),
-	rekreačnú (kultivovaný prostriedok trávenia voľného času a zábavy),
-	komerčnú (šport je jedným z najdynamickejšie sa rozvíjajúcich ekonomických odvetví vo svete a v súčasnosti už predstavuje 3 % svetového trhu).

Predovšetkým komercionalizácia športu, vďaka sponzorstvu a obchodovaniu s televíznymi prenosovými právami, dnes prináša potrebu novej právnej úpravy, ktorá by vytvorila trhové pravidlá aj v tejto oblasti, transformáciu športových klubov na obchodné spoločnosti a zároveň aj definovala právny status športovca.

Potrebu novej právnej úpravy prináša aj verejný záujem na prijatí opatrení proti niektorým negatívnym stránkam, ktoré priniesol súčasný šport. Ide predovšetkým o ohrozenie zdravého vývoja športovcov dopingom, o výtržnosti fanúšikov na športových súťažiach, o negatívnom vplyve stávok na športový výsledok. 

Potreba novej komplexnej a presnejšej právnej úpravy športu vyplýva nielen zo zmeny jeho postavenia v spoločnosti ale aj z významu, ktorý športu začali venovať medzinárodné organizácie a osobitne Rada Európy a Európska únia. Napriek absencii unifikovanej právnej úpravy športu v práve Európskej únie je šport predmetom zvyšujúceho sa záujmu jej orgánov, čoho výrazom je aj značný počet rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev i úprava športu v Európskej ústave.

Z práva Európskej únie vyplývajú pre Slovenskú republiku viaceré podnety pre zdokonalenie vnútroštátnej úpravy, aby táto korešpondovala s komunitárnou právnou úpravou,  s judikatúrou  Súdneho dvora Európskych spoločenstiev k základným slobodám, s právom hospodárskej súťaže, ako aj s ďalšími súvisiacimi oblasťami (vzdelávanie, ochrana zdravia, profesionalizácia športovcov a športových klubov, ochrana mladých, podpora športu občanov zdravotne oslabených a ďalšie). 

Okrem komunitárneho práva má z medzinárodného hľadiska veľký význam aj právna úprava športu v rámci Rady Európy. Táto sa sústreďuje predovšetkým na podporu športu pre všetkých (Európska charta športu z roku 1992, ktorá zakotvuje právo na šport) a medzinárodné presadzovanie ochrany zdravia športovcov a bezpečnosti divákov športových súťaží. Pre Slovenskú republiku sú v tomto smere dôležité a právne záväzné dve medzinárodné zmluvy. Európsky dohovor k diváckemu násiliu a nevhodnému správaniu pri športových podujatiach, predovšetkým futbalových stretnutiach a Dohovor proti dopingu. Nová právna úprava športu by mala reagovať na požiadavky, ktoré tieto medzinárodné zmluvy obsahujú. 

Inšpiratívne pre Slovenskú republiku sú aj právne úpravy v zahraničí a osobitne v okolitých štátoch. Na základe komparácie devätnástich európskych štátov a USA je zreteľná tendencia k väčšej ingerencii štátu do autonómnosti športu v záujme zabezpečenia verejného záujmu, kde na prvom mieste je ochrana zdravia športovcov a bezpečnosti divákov a podpora športu pre všetkých. Nedávne rozsiahle a komplexné právne úpravy športu v Slovinsku, Maďarsku a Poľsku boli významnými prameňmi aj pre legislatívny zámer zákona o športe v predloženej podobe. 

Pri zohľadnení medzinárodného vývoja  v tejto oblasti a akceptácii zvýšeného a mnohostranného významu športu v spoločnosti je potrebné prijať komplexnú právnu úpravu, ktorá by ustanovila:

a)	oblasti športu podporované  štátom, osobitne vo vzťahu k deťom, mládeži a zdravotne postihnutým,

b)	inštitucionálno-organizačnú štruktúru športových subjektov, najmä 
-	rozsah štátnej správy nad športovou činnosťou a jej prenos na samosprávu (územnú a profesionálnu),
-	konštituovanie strešnej športovej organizácie a jej orgánov,
-	právne postavenie Slovenského olympijského výboru a Slovenského paralympijského výboru,
-	právne postavenie športových zväzov a športových klubov, vrátane mechanizmu vzniku profesionálnych  športových klubov ako obchodných spoločností,
-	organizovanie športových súťaží (profesionálnych, zmiešaných a amatérskych),

c)	rozsah verejného záujmu v športe, ktorého rámec by tvorili najmä požiadavky na zabezpečenie
-	ochrany zdravia športovcov, najmä boj proti dopingu (vrátane ochrany zdravia maloletých športovcov),
-	bezpečnosti športových súťaží (vrátane boja proti výtržnostiam na športových štadiónoch),
-	právnej istoty (vrátane osobitného štátom garantovaného rozhodovania športových sporov),
-	štátnej reprezentácie (vrátane pravidiel používania štátnych symbolov v športe),
-	priamej a nepriamej podpory športu zo strany štátu (vrátane zabezpečenia kontroly využívania prostriedkov z verejných zdrojov určených na podporu športu),
-	pravidiel pre športové stávky a využívanie výťažkov z nich,
-	výchovy k pravidelnému športovaniu s osobitým dôrazom na športovanie detí a mládeže na všetkých stupňoch škôl (vrátane podpory budovania školských športových zariadení),
-	systému vzdelávania v športe,
-	ochrany životného prostredia a osobitne ochrany zvierat využívaných v športe,
-	úpravy prenosových práv k športovým  podujatiam,
-	pravidiel organizácie športových súťaží (vrátane systému predaja vstupeniek),

d)	právny status športovca a najmä profesionálneho športovca, osobitne vo vzťahu k Zákonníku práce, ktorý priamo takúto právnu úpravu vyžaduje,

e)    úprava sponzorstva a sponzorských darov.

     	Dôležitou súčasťou novej právnej úpravy športu budú aj definície základných pojmov.

Zabezpečenie prístupnosti všetkých druhov športových aktivít pre každého človeka bez akejkoľvek diskriminácie je jednou zo základných úloh každého moderného štátu. Takúto úlohu štátu  bude v duchu Európskej charty športu obsahovať a z nej bude vychádzať aj nový zákon o športe.

Z hľadiska rozsahu bude zákon upravovať základné pravidlá pre výkon rekreačného, amatérskeho aj profesionálneho športu, pričom osobitná pozornosť bude venovaná:
-	začleneniu športovej výchovy do školskej i mimoškolskej výchovy na všetkých stupňoch škôl (základné, stredné i vysoké školstvo), vrátane kreovania školských športových stredísk a prípravy kvalifikovaných učiteľov a trénerov,
-	podpore vytvárania a činnosti dobrovoľných športových organizácií a osobitne podmienkam pre športové súťaže všetkých druhov,
-	výstavbe a údržbe športových zariadení, pričom by sa malo dbať na to, aby tieto boli využívané nielen pre športové súťaže ale aj pre rekreačný šport,
-	talentovanej mládeži a prístupnosti športu pre zdravotne oslabené osoby.

Zákon bude počítať s tým, že Národná rada Slovenskej republiky prerokuje Národný program pre šport, ako základný programový dokument v oblasti športu. Národný program pre šport by mal obsahovať najmä:
-	základné východiská a smery štátnej politiky v oblasti športu,
-	športové oblasti, ktorých podpora bude vyžadovať poskytnutie finančných prostriedkov z verejných zdrojov,
-	ciele a úlohy športovej reprezentácie Slovenskej republiky (vrátane  finančných prostriedkov určených na zabezpečenie jej účasti na medzinárodných súťažiach),
-	úlohy štátu a športových organizácií pri realizácii Národného programu pre šport.
 
Vláda Slovenskej republiky by mala prijímať Národný program pre šport na obdobie štyroch rokov a jeho podrobné rozpracovanie by malo zabezpečovať Ministerstvo školstva Slovenskej republiky v spolupráci so strešnou športovou organizáciou vo forme ročných realizačných plánov. Ročný realizačný plán by obsahoval najmä zásady použitia finančných prostriedkov z verejných zdrojov v danom kalendárnom roku na zabezpečenie úloh ustanovených v Národnom programe pre šport.

Zákon by mal definovať športové aktivity, ktorých náklady sú hradené z verejných zdrojov. Medzi tieto bude patriť najmä:
-	vytváranie predpokladov pre výkon rekreačného športu a amatérskeho športu,
-	zabezpečenie športovej výchovy v školskom systéme,
-	výchova a vzdelávanie športovcov, trénerov a ďalších odborníkov,
-	podpora športovo talentovanej mládeže,
-	vytváranie podmienok pre vrcholový šport, najmä z pohľadu podpory organizovania medzinárodných súťaží a podpory prípravy vrcholových športovcov,
-	podpora športu zdravotne postihnutých osôb,
-	podpora štátnej reprezentácie a osobitne olympijského a paralympijského hnutia a účasti na olympijských a paralympijských hrách (vrátane materiálno-technického vybavenia športovej reprezentácie Slovenskej republiky),
-	budovanie informačného a osvetového systému pre oblasť športu,
-	podpora zdravotnej starostlivosti o športovcov, 
-	uskutočňovanie antidopingových opatrení.

Dôležitou súčasťou ochrany športu bude zákonná ochrana verejných športových zariadení, spočívajúca v zákaze úplnej zmeny ich využívania na iné ako športové účely. V prípade verejného záujmu na takejto zmene bude musieť ten subjekt, v prospech ktorého bolo využívanie verejného športového zariadenia vykonané, zabezpečiť zriadenie iného rovnocenného verejného športového zariadenia.

	

III. VÝCHODISKÁ NA ZLEPŠENIE SÚČASNÉHO STAVU ŠPORTU NA SLOVENSKU

1. Školský šport a školská telesná výchova

a)	V súlade s pripravovanou legislatívou školského zákona osobitnú pozornosť venovať skvalitneniu úrovne vyučovania telesnej výchovy i mimovyučovacích záujmových foriem, najmä na základných školách a stredných odborných učilištiach, súčasne skvalitniť systém riadenia a kontroly na všetkých stupňoch riadenia. Podporiť výskumné overovanie učebných osnov a učebných programov povinnej a záujmovej telesnej výchovy a ich vplyv na telesný rozvoj, pohybovú výkonnosť a telesnú zdatnosť detí a mládeže.
b)	Riešiť finančné oceňovanie učiteľov a mládežníckych trénerov a postupne zlepšiť materiálno-technické zabezpečenie vyučovania telesnej výchovy projektami Otvorená škola a Vráťme šport do škôl.
c)	Skvalitniť a finančne zabezpečiť systém športových súťaží na všetkých typoch škôl, vrátane univerzít.

2. Šport pre všetkých

Vytvoriť stabilný a transparentný grantový systém financovania športu pre všetkých prostredníctvom priamej a nepriamej podpory, vhodný pre rôzne druhy inštitúcií a subjektov, v ktorom hlavným kritériom podpory bude kvalita jednotlivých projektov zameraných na:
a)	Vytvorenie inštitucionálnych, sociálnych a materiálnych podmienok pre každého športujúceho občana.
b)	Rozširovanie materiálno technickej základne športu pre všetkých budovaním a prevádzkovaním športových objektov.
c)	Koordináciu právnických a fyzických osôb zaoberajúcich sa športom pre všetkých.
d)	Celoživotné vzdelávanie dobrovoľných pracovníkov v športe pre všetkých.

3. Športovo-talentovaná mládež

a)	V súlade s platnou školskou legislatívou a v spolupráci so športovými zväzmi racionalizovať systém dlhodobej športovej prípravy mládeže a sieť útvarov talentovanej mládeže, s cieľom zefektívnenia činnosti týchto útvarov, skvalitnenia personálneho a materiálneho zabezpečenia.
b)	Pokračovať v diferencovanej podpore útvarov a športových odvetví so zvýraznením individuálnej viazanosti finančných prostriedkov na preukázanú úroveň športového talentu.
c)	Vychádzajúc z poznatkov zo zahraničia stabilizovať podiel vyčlenených finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na oblasť výberu a prípravy športovo-talentovanej mládeže, na úrovni 20% celkového objemu prostriedkov určených na šport.

4. Výkonnostný, vrcholový šport a štátna športová reprezentácia

a)	Prehodnotiť súčasný systém diferencovaného poskytovania finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu s cieľom vytvorenia porovnateľných podmienok prípravy pre tie športové odvetvia a športovcov, ktorí preukazujú dobré výsledky.
b)	Zvýšiť podporu rezortným strediskám prípravy športovej reprezentácie a sústrediť pozornosť najmä na prípravu mladých talentov.
c)	V súlade s platnou legislatívou v zdravotníctve riešiť systém zdravotného zabezpečenia športovcov, najmä športovo-talentovanej mládeže.
d)	Podporovať systém financovania cez tzv. TOP tímy Slovenského olympijského výboru a Slovenského paralympijského výboru s dopracovaním kritérií. Venovať zvýšenú pozornosť a podporu príprave talentovanej mládeže, hlavne formou centralizovanej prípravy v olympijských športoch.
e)	Riešiť postavenie Antidopingového výboru SR v súlade s pripravovaným zákonom o športe v rámci novej organizačnej štruktúry športu na Slovensku. 

5. Materiálno-technické zabezpečenie v športe

a)	Pripraviť komplexnú pasportizáciu športových stavieb, zariadení a športového vybavenia s cieľom stanovenia priorít vo výstavbe ako i o ich stave a potrebách ich údržby a obnovy.
b)	Zriadiť odborné pracovisko rozvojových koncepcií a investičných akcií v športe, so zameraním na tvorbu a optimálnu prevádzku športových zariadení a zadávateľské činnosti Ministerstva školstva SR pre projektovú prípravu, realizáciu a prestavbu športovísk, ktoré budú financované zo štátneho rozpočtu
c)	Spracovávať návrhy rozvoja a prevádzky národných centier jednotlivých športových odvetví a prípravných centier štátnej športovej reprezentácie.
d)	Pokračovať v projekte „Vráťme šport do škôl“ v pôvodnom, vládou schválenom rozsahu, v záujme obnovy školských telocviční a telovýchovných zariadení.
e)	Obnoviť projekt na rekonštrukciu a dostavbu zimných štadiónov a majetkovo doriešiť Areál vodného slalomu v  Čunove a rýchlostnej kanoistiky v Jarovciach.
f)	Súčasný nevhodný stav športového vybavenia riešiť systémovo programovaným rozpočtovaním s vyčlenením väčšieho finančného podielu z centrálnych zdrojov na   obnovu a výstavbu nových športových zariadení prioritného republikového významu.

7. Financovanie v športe

a)	Zabezpečiť v štátnom rozpočte finančné prostriedky na oblasť športu prostredníctvom kapitoly MŠ SR minimálne v objemoch stanovených v NPRŠ.
b)	V prípade schválenia zákona o hazardných hrách v navrhovanom znení premietnuť do rozpočtu výdavkov kapitoly MŠ SR na oblasť športu na rok 2005 a ďalšie roky narastajúcu úroveň objemu finančných prostriedkov získavaných z výnosov z prevádzkovania z hazardných hier, pričom za východisko brať skutočnosť za rok 2004.
c)	Navrhnúť úpravy legislatívnych noriem, umožňujúcich väčší prísun finančných prostriedkov do oblasti športu.

6. Vzdelávanie odborníkov v športe

a)	Pripraviť Koncepciu celoživotného vzdelávania v športe v súlade s európskymi štandardami vzdelávania odborníkov v športe. Ku koncepcii pripraviť celospoločenskú diskusiu, najmä so spolkovou sférou a zamestnávateľmi.
b)	Požiadavky EÚ vo vzdelávaní zakotviť aj do pripravovaného zákona o športe.

7.  Legislatíva v športe

a)	Pripraviť nový zákon o športe, ktorý vytvorí základ pre vypracovanie veľmi moderného a aj v rámci Európy unikátne reformného zákona, ktorý vyjadrí zásadným spôsobom vzťah štátu k športu.
b)	K zákonu o športe pripraviť vykonávacie predpisy pre oblasti športu, ktoré neboli doposiaľ legislatívne riešené a nie sú v súlade s požiadavkami EÚ.