N á v r h
Národná politika pre elektronické komunikácie
(Národná telekomunikačná politika)
1.  Úvod
Národná politika pre elektronické komunikácie (NPEK) na najbližšie roky stanovuje stratégiu rozvoja elektronických komunikačných sietí a služieb na Slovensku najmä v oblasti zdokonalenia právneho rámca, posilnenia nezávislého regulačného orgánu, rozvoja súťažného prostredia, zabezpečenia a ochrany práv koncových užívateľov, podpory rozvoja služieb informačnej spoločnosti a medzinárodnej spolupráce.
NPEK nadväzuje na Telekomunikačnú politiku SR na roky 2000 - 2002 a na úlohy vyplývajúce z prístupového procesu do Európskej únie, z medzinárodných zmlúv a z členstva v medzinárodných organizáciách, ako aj na ďalšie úlohy súvisiace s rozvojom medzištátnych vzťahov a medzinárodnej spolupráce, vrátane programu eEurope+. Zohľadňuje požiadavky EÚ dané novým regulačným rámcom pre elektronické komunikačné siete a služby zverejneným v Oficiálnom vestníku ES dňa 24. 4. 2002 a 31. 7. 2002 (ďalej len nový regulačný rámec EÚ).
NPEK vychádza zo súčasného stavu liberalizácie  telekomunikačného trhu na Slovensku, najmä liberalizácie základnej hlasovej služby od 1. 1. 2003. 
Elektronické komunikácie sú novým pojmom, ktorý vznikol pri prebiehajúcej konvergencii sektorov telekomunikácií, médií a informačných technológií. Pojem elektronické komunikácie sa používa i v terminológii celého súboru smerníc nového regulačného rámca EÚ. Dôsledky procesu konvergencie ovplyvňujú nielen rozsah a štruktúru poskytovaných komunikačných služieb, ale aj spôsob podnikania a kvalitu života občanov. Súčasná podstata komunikačných platforiem, predovšetkým internetu, otvára dvere k integrácii svetovej ekonomiky a prináša úlohy a výzvy pre Slovensko ako kandidátsku krajinu EÚ.
Elektronické komunikácie sú kľúčovým faktorom na ceste do informačnej spoločnosti a zároveň vytvárajú základné podmienky na prístup podnikov, verejných inštitúcií a jednotlivcov k moderným komunikačným sieťam a službám v rámci celosvetovej informačnej infraštruktúry. Možnosť využívať kvalitné a cenovo dostupné komunikačné služby by mali mať všetci tak, aby sa zabránilo ich vylúčeniu z informačnej spoločnosti. Dôležitým atribútom ponuky komunikačných služieb je aj dostatočne zabezpečená ochrana dát, spĺňajúca predstavu zákazníkov a pomáhajúca budovať dôveru v nové digitálne prostredie. Národná komunikačná politika poskytuje rozhodujúce impulzy na dosiahnutie týchto cieľov stimuláciou súťaže na trhoch s elektronickými komunikáciami.
NPEK má tri prílohy. V Prílohe 1 je uvedená analýza politiky EÚ v oblasti elektronických komunikácií. V Prílohe 2 je uvedený zoznam relevantných právnych predpisov. V Prílohe 3 sú uvedené pojmy a definície z oblasti elektronických komunikácií, keďže je potrebné, aby sa terminológia z oblasti nového regulačného rámca EÚ ustálila aj na Slovensku.
2.  Východiská 
Právny rámec SR v oblasti telekomunikácií je určený zákonom č.195/2000 Z. z. o telekomunikáciách s účinnosťou od 1. júla 2000 a jeho novelizáciou zákonom č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii zo 14. septembra 2000. Podľa zákona o telekomunikáciách zabezpečuje štátnu správu v telekomunikáciách Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR) ako ústredný orgán štátnej správy a Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (TÚ SR) ako orgán štátnej správy a národný regulačný orgán (NRO).
Na čele TÚ SR je predseda, ktorého na návrh vlády volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky (NR SR). Telekomunikačný úrad SR je financovaný z rozpočtovej kapitoly MDPT SR. Hlavnou úlohou TÚ SR je vykonávať štátnu reguláciu telekomunikačných činností, ktorá zahŕňa aj cenovú reguláciu. Okrem štátnej regulácie telekomunikačných činností zabezpečuje TÚ SR medzinárodné vzťahy v oblasti telekomunikácií na úrovni regulačných orgánov, spolupracuje s Radou pre vysielanie a retransmisiu a s Protimonopolným úradom SR, ukladá sankcie a vykonáva ďalšie činnosti podľa zákona o telekomunikáciách.
Prijatie zákona o telekomunikáciách otvorilo cestu k privatizácii prevádzkovateľa verejnej telekomunikačnej siete Slovenských telekomunikácií, a. s. a vytvorilo základné predpoklady na úspešné zavŕšenie procesu liberalizácie dňom 1. 1. 2003. 
Uzatvorenie kapitoly č. 19 Telekomunikácie a informačné technológie v rámci negociačných rokovaní s EÚ v máji 2001, znamenalo potvrdenie zo strany EÚ, že SR vyhovela v tejto oblasti požiadavkám kladeným na kandidátsku krajinu pred jej vstupom do EÚ.
Vláda SR deklaruje rozvoj informatizácie za jednu z prioritných úloh a hlási sa k spoločnej iniciatíve kandidátskych krajín EÚ eEurope+. Oblasť informatiky je v Slovenskej republike zastrešovaná Ministerstvom školstva SR, pričom sektor telekomunikácií sa významným spôsobom podieľa na rozvoji informačnej spoločnosti na Slovensku. Po schválení návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy s predpokladanou účinnosťou od 1. 4. 2003 dôjde k prechodu kompetencií v oblasti informatiky z Ministerstva školstva SR na Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. 
3.  Ciele národnej politiky pre elektronické komunikácie
Základným strategickým cieľom politiky štátu v oblasti elektronických komunikácií je uspokojovanie potrieb slovenskej ekonomiky, požiadaviek fyzických a právnických osôb a záujmov štátu na zabezpečenie kvalitných, spoľahlivých a široko dostupných služieb elektronických komunikácií v rozsahu zodpovedajúcom vyspelým štátom Európskej únie a začlenenie Slovenskej republiky do informačnej spoločnosti 21. storočia. Dôležitou súčasťou základného strategického cieľa je podpora vyrovnávania úrovne elektronických komunikácií v SR s celoeurópskym kontextom. Na splnenie základného strategického cieľa je potrebné dosiahnuť nasledujúce čiastkové ciele.
3.1  Harmonizácia právneho rámca
Na úspešné zapojenie SR do jednotného európskeho trhu je nevyhnutné uplatňovať rovnaké pravidlá ako používajú členské štáty EÚ, a preto treba do právneho poriadku SR transponovať regulačný rámec EÚ v oblasti elektronických komunikácií. 
Súčasťou tohto rámca je päť smerníc týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a  služieb (prijatých Európskym parlamentom a Radou 7. 3. 2002 a 12. 7. 2002): Smernica 2002/19/EC o prístupe a prepojení, Smernica 2002/20/EC o oprávneniach, Rámcová smernica 2002/21/EC, Smernica 2002/22/EC o univerzálnej službe, Smernica 2002/58/EC  o súkromí a elektronických komunikáciách. Tieto smernice majú byť zapracované do práva členských krajín EÚ v druhej polovici roku 2003.
 Regulačný rámec EÚ sa snaží o jednotný, flexibilný a harmonizovaný prístup k regulácii elektronických komunikačných sietí a služieb. 
Jednotný prístup sa odráža v tom, že nový regulačný rámec EÚ na rozdiel od súčasného rámca zavádza rovnaký spôsob regulácie pre rôzne typy sietí a služieb v oblasti elektronických komunikácií, tzv. technologicky neutrálny prístup. 
Flexibilita sa odráža v skutočnosti, že podľa potreby možno pružne meniť stupeň regulácie.   V prípade dosiahnutia dostatočnej úrovne súťaže na relevantných trhoch možno znížiť stupeň sektorovej špecifickej regulácie. V prípade nedostatočne rozvinutej súťaže sa vyžaduje vyššia úroveň sektorovej špecifickej regulácie s cieľom maximálne podporiť súťaž na relevantných trhoch na základe analýz podnikov významného vplyvu na trhu, pričom podniky takto označené národným regulačným orgánom podliehajú vyššiemu stupňu regulácie.  
Harmonizácia sa prejavuje v tom, že vo všetkých členských štátoch EÚ sa zavádzajú rovnaké pravidlá, pričom pri výkone regulácie sa predpokladá vyšší stupeň kooperácie medzi národnými regulačnými orgánmi navzájom, ako aj kooperácia s Európskou komisiou.  
Regulačný rámec EÚ poskytuje národnému regulačnému orgánu dostatočnú pružnosť pri regulácii komunikačných trhov s cieľom dosiahnuť efektívnu súťaž, čo by sa malo prejaviť v širokej ponuke služieb s požadovanou kvalitou a za prijateľné ceny. Nový regulačný rámec postupne nahrádza sektorovo špecifickú legislatívu princípmi ochrany hospodárskej súťaže. 
Prioritnou úlohou je pripraviť vládny návrh zákona o elektronických komunikáciách transponujúci nový regulačný rámec EÚ tak, aby mohol byť schválený ešte pred prijatím SR do EÚ a nadobudol účinnosť najneskôr súčasne s naším vstupom do EÚ (predpokladaný termín 1. 1. 2004).
3.2  Štátna regulácia
Spôsob štátnej regulácie bude prispôsobovaný regulačnému rámcu pre elektronické komunikácie. Vznikne systém pravidelného hodnotenia úrovne súťaže na trhu elektronických komunikácií umožňujúci priebežnú aktualizáciu rozsahu nevyhnutnej špecifickej regulácie v nadväznosti na všeobecnú reguláciu hospodárskej súťaže. Je nutné sa pripraviť  na systém väzieb medzi národným regulačným orgánom a Európskou komisiou, rovnako ako aj s národnými regulačnými orgánmi členských krajín EÚ. 
Pružný systém regulácie elektronických komunikácií, aktualizovaný v závislosti od rozvoja trhu a vývoja technológií a služieb, vyžaduje pohotovú výmenu informácií medzi regulačným orgánom, účastníkmi trhu a všetkými zainteresovanými subjektmi. Trvalá možnosť komunikácie s relevantnými subjektmi trhu je významným nástrojom na zdokonaľovanie činnosti regulačného orgánu, na konzultovanie regulačných rozhodnutí, na využitie iniciatív subjektov trhu a na rýchle šírenie informácií. 
Z hľadiska regulácie bude udržiavaná a prehlbovaná transparentnosť regulačných postupov. Regulačný orgán bude návrhy svojich významných rozhodnutí uverejňovať a konzultovať s verejnosťou vo zvýšenej miere a rozhodnutia budú príslušne zdôvodňované. Významným momentom bude kladenie väčšieho dôrazu na analýzy trhu a na regulačné zásady založené na týchto analýzach, pri ktorých budú v čo možno najväčšej miere využívané príslušné dokumenty EÚ, čo si vyžiada intenzívnu spoluprácu s ďalšími orgánmi štátnej správy, hlavne s Protimonopolným úradom SR.
Efektívne uplatňovanie pravidiel regulačného rámca pre elektronické komunikácie vyžaduje vytvorenie silného a nezávislého regulačného orgánu vybaveného príslušnými kompetenciami a právomocami na vykonávanie regulačných činností.
Cieľom v oblasti štátnej regulácie je posilniť súčasné právomoci a rozšíriť kompetencie NRO o kompetencie dané regulačným rámcom EÚ o elektronických komunikáciách, umožňujúce pružne reagovať na potreby trhu.
Tvorcom národnej politiky pre elektronické komunikácie je MDPT SR ako ústredný orgán štátnej správy pre túto oblasť. Ciele národnej politiky pre elektronické komunikácie realizuje NRO. Pre dosiahnutie transparentnosti pri stanovovaní a plnení cieľov NPEK je potrebné oddelenie výkonu regulácie od funkcie tvorcu politiky. Na dosiahnutie úplného oddelenia regulačného orgánu od funkcie štátu ako tvorcu politiky pre elektronické komunikácie a dosiahnutie nezávislosti podnikov vykonávajúcich činnosti je potrebné vytvorenie systému nezávislého financovania regulačného orgánu.
Cieľom v oblasti posilnenia nezávislosti NRO je nutné oddeliť financovanie  regulačného orgánu tak, aby bol financovaný nezávisle od Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, resp. iného ústredného orgánu štátnej správy, najneskôr ku dňu vstupu SR do EÚ.
V oblasti elektronických komunikácií je potrebné účinné oddelenie funkcie štátu ako tvorcu politiky pre elektronické komunikácie od činností spojených s vykonávaním vlastníckych práv prevádzkovateľov elektronických komunikačných sietí a služieb, aby nehrozilo riziko konfliktu záujmov. 
Ďalším cieľom je prevod výkonu akcionárskych práv MDPT SR v ST, a.s., na iný ústredný orgán štátnej správy (napr. MF SR) alebo iný orgán štátnej správy tak, aby bol zachovaný vplyv štátu a súčasne aby sa dosiahla úplná nezávislosť postavenia tvorcu národnej politiky pre elektronické komunikácie od subjektov regulovaných na trhoch elektronických komunikácií v SR.
Vo všeobecnosti je žiaduce usilovať o zníženie nákladov na štátnu administratívu, a to aj v oblasti regulácie. Info-komunikačný trh v SR je v porovnaní s celkovým trhom v rámci EÚ relatívne malý. Bude preto potrebné priebežne skúmať možnosti optimalizácie nákladov na výkon regulácie. S ohľadom na vývoj na trhu v SR jedným zo spôsobov by mohlo byť aj zlúčenie viacerých orgánov zaoberajúcich sa predovšetkým reguláciou elektronických komunikácií. Cieľom je dosiahnuť administratívne úspory, vyplývajúce zo zlúčenia viacerých subjektov do jedného, pri zachovaní ich poslania. Znamená to podporu čo najužšej spolupráce týchto zložiek pri regulácii trhu, avšak s ohľadom na špecifiká technickej, ekonomickej a obsahovej regulácie. Technická a ekonomická regulácia sa v súčasnosti týka hlavne TÚ SR a Poštového úradu, čiastočne aj Rady pre vysielanie a retransmisiu. Regulácia obsahu je v súčasnosti v kompetencii Rady pre vysielanie a retransmisiu. Základom pre takýto integrovaný regulačný orgán by mohlo byť zlúčenie TÚ SR, Rady pre vysielanie a retransmisiu a Poštového úradu, ktorých rozsah činností často úzko súvisí a môže tak v budúcnosti tvoriť navonok kompaktný celok efektívne pokrývajúci potreby občanov a štátu.
Cieľom je vytvoriť regulačný orgán, ktorý by vznikol zlúčením Rady pre vysielanie a retransmisiu, Telekomunikačného úradu SR a prípadne aj Poštového úradu.

3.3  Rozvoj súťaže
Najdôležitejšou strategickou úlohou NPEK je podpora rozvoja a udržania voľnej súťaže. Na jej zabezpečenie je nevyhnutné rešpektovať relevantné dokumenty EÚ, najmä Rámcovú smernicu 2002/21/EC, Smernicu 2002/20/EC o oprávneniach a Smernicu 2002/19/EC o prístupe a prepojení. 
V súlade s princípmi regulačného rámca pre elektronické komunikácie je nevyhnutné, aby vstup na trh elektronických komunikácií bol čo možno najjednoduchší a podmienky vstupu na trh boli transparentné, spravodlivé a nediskriminačné. Prostriedkom na dosiahnutie týchto cieľov je dôsledná implementácia Smernice 2002/20/EC o oprávneniach do legislatívy SR.
Podľa regulačného rámca EÚ sa individuálne licencie nahradzujú všeobecnými oprávneniami. Všeobecné oprávnenia dajú podnikateľskému subjektu právo poskytovať elektronické komunikačné služby a prevádzkovať elektronické komunikačné siete, inštalovať zariadenia na verejnom alebo súkromnom majetku, rokovať o prístupe a prepojení s inými prevádzkovateľmi elektronických komunikačných sietí a právo byť určený za poskytovateľa univerzálnej služby.
Udeľovanie špecifických individuálnych práv sa obmedzuje len na prípady, keď je nevyhnutné použitie rádiových frekvencií a čísel. Ak požiadavky na rádiové frekvencie presahujú možnosti ich uspokojenia, je nevyhnutné zaviesť primerané a transparentné postupy na udelenie frekvencií, predchádzať diskriminácii a optimalizovať využitie tohto obmedzeného zdroja. Poplatky za používanie rádiových frekvencií a čísel sa uplatňujú ako nástroj na zabezpečenie optimálneho využívania týchto zdrojov a pokrytie oprávnených nákladov na správu príslušných zdrojov. 
Krátkodobým cieľom v oblasti uľahčenia vstupu na trh je zapracovať do právneho poriadku SR Smernicu 2002/20/EC o oprávneniach na elektronické siete a služby. Dôležité je podporovať vstup nových podnikateľských subjektov na trh v súlade s princípmi nového regulačného rámca EÚ a podpora investícií do infraštruktúry s cieľom zabezpečiť konkurenciu udržateľnú z hľadiska dlhodobého horizontu.
Na otvorenom a súťažnom trhu nesmú byť obmedzenia, ktoré bránia podnikom dohodnúť sa na prístupe a vzájomnom prepojení. Podniky, ktoré dostanú žiadosť o prístup a prepojenie, majú právo a povinnosť navzájom sa dohodnúť a uzavrieť obchodné zmluvy. Ak sú obchodné rokovania neúspešné, musí mať NRO oprávnenie zasiahnuť v záujme užívateľov. 
NRO môže v záujme zachovania efektívnej súťaže na trhu ukladať povinnosti podnikom, ktoré na základe analýzy relevantného trhu označil za podniky s významným vplyvom na trhu. Zároveň musí uložené povinnosti zrušiť v prípade, ak analýza trhu ukáže dostatočnú úroveň súťaže na relevantnom trhu. Podľa skúseností z vyspelých krajín EÚ je potrebné na začiatku voľnej súťaže na liberalizovanom trhu elektronických komunikácií uplatňovať princíp asymetrickej regulácie, a to až do obdobia dosiahnutia plnej súťaže na relevantných trhoch. Cieľom asymetrickej regulácie je podporiť vstup konkurenčných subjektov na trh. 
Smernica 2002/19/EC určuje maximálny súbor povinností, ktoré možno uložiť podnikom s významným vplyvom na trhu vzhľadom na prístup a prepojenie, ako sú transparentnosť, nediskriminácia, oddelené účtovníctvo, cenová regulácia, prístup k špecifikovaným prvkom siete a ich spoločné používanie s cieľom vyhnúť sa nadmernej regulácii. 
Krátkodobým cieľom v oblasti rozvoja súťažného prostredia je zapracovať do právneho poriadku SR Smernicu 2002/19/EC o prístupe a prepojení. Dlhoročným cieľom je zabezpečenie integrity siete a interoperability služieb v súlade s princípmi nového regulačného rámca EÚ.

3.4  Univerzálna služba a ochrana práv koncových užívateľov
Osobitným ustanovením v oblasti ochrany práv užívateľov elektronických komunikácií je inštitút univerzálnej služby (US), daný Smernicou 2002/22/EC o univerzálnej službe a právach užívateľov. Táto smernica definuje aj minimálny súbor služieb, ktoré majú byť dostupné v určenej kvalite za prijateľnú cenu každému, vrátane osobitných kategórií užívateľov s nízkymi príjmami a zdravotným postihnutím, a to bez ohľadu na geografickú polohu.
Zvýšenú pozornosť je potrebné venovať cenovej dostupnosti univerzálnej služby. Požiadavka cenovej dostupnosti môže viesť k tomu, že cena US nepokryje oprávnené náklady na jej poskytovanie. Výpočet nákladov a spôsob financovania US treba riešiť v súlade so Smernicou 2002/22/EC o univerzálnej službe a právach užívateľov. NRO musí zabezpečiť transparentnosť financovania US.
Na zabezpečenie ochrany práv koncových užívateľov musí mať NRO kompetencie umožňujúce regulačné zásahy voči podnikom s významným vplyvom na trhu v rozsahu vymedzenom Smernicou 2002/22/EC v oblasti cenovej regulácie služieb koncovým užívateľom, stanovenia ponuky minimálneho súboru prenajatých okruhov, výberu a prednastavenia prevádzkovateľa poskytujúceho elektronické komunikačné služby.
Smernica 2002/22/EC vymedzuje významné práva koncových užívateľov, ako sú právo na uzavretie zmluvy s prevádzkovateľom, transparentnosť a zverejňovanie informácií o cenách, tarifách a kvalite služieb, dostupnosť informácií o účastníckych číslach, nepretržitý a bezplatný prístup k službám tiesňových volaní, vrátane bezplatného prístupu na jednotné európske číslo tiesňového volania 112 a právo na prenositeľnosť čísla.
Na zabezpečenie definovaných všeobecne prospešných záujmov môže byť uložená podnikom poskytujúcim elektronické komunikačné služby v oblasti prenosu TV a R vysielania povinnosť distribúcie rozhlasového a televízneho vysielania špecifikovaných kanálov.
Krátkodobým cieľom v oblasti ochrany práv koncových užívateľov je zapracovať do právneho poriadku SR Smernicu 2002/22/EC o univerzálnej službe a právach užívateľov. V súlade s princípmi regulačného rámca EÚ a odporúčaniami EK je prioritnou úlohou podpora zaistenia každej oprávnenej požiadavky na univerzálnu službu v požadovanej kvalite a za prijateľnú cenu.
3.5  Hospodárne využívanie frekvenčného spektra
Zabezpečenie účelného využívania frekvenčného spektra je podmienené priebežnou aktualizáciou národnej tabuľky frekvenčného spektra (NTFS), ktorá stanovuje pridelenie frekvenčných pásiem jednotlivým rádiokomunikačným službám, a plánu využitia frekvenčného spektra, ktorý stanovuje pridelenie frekvencií jednotlivým prevádzkovateľom. NTFS i samotný plán využívania frekvenčného spektra treba priebežne zosúlaďovať s európskymi dokumentmi, najmä dokumentmi CEPT Výboru pre elektronické komunikácie (ECC - Electronic Communications Committee), do roku 2001 označované ako ERC (European Radiocommunication Committee), a odporúčaniami ITU. Z tohto pohľadu je základným referenčným dokumentom Správa ERC 25 obsahujúca európsku tabuľku frekvenčného spektra v rozsahu 9 kHz až 275 GHz.
Cieľom v oblasti harmonizácie frekvenčných tabuliek je dosiahnuť úplný súlad národnej tabuľky frekvenčného spektra s európskou tabuľkou frekvenčného spektra najneskôr do roku 2008.
Plný rozvoj niektorých rádiokomunikačných služieb si vyžaduje uvoľnenie ďalších frekvenčných pásiem, ktoré využíva Ministerstvo obrany SR. Úlohou je pokračovať v uvoľňovaní týchto pásiem v súlade s Rádiokomunikačným poriadkom, európskou tabuľkou frekvenčného spektra a Rozhodnutím č. 676/2002/EC o regulačnom rámci politiky využívania rádiového spektra. V nadväznosti na plnenie úloh z Telekomunikačnej politiky na roky 2000 – 2002 je potrebné uvoľňovať požadované frekvenčné pásma pre poskytovanie mobilných telekomunikačných služieb v súlade s uznesením vlády č. 418 z 9. mája 2001.
Možnosť rozvoja vysielania T-DAB z hľadiska frekvencií veľmi úzko súvisí s rozvojom TV vysielania v systéme DVB-T. Zavedenie vysielania DVB-T umožní uvoľnenie 12. TV kanála (222-230 MHz) na účely rozhlasového vysielania a dosiahnutie celoštátneho pokrytia.
Cieľom v oblasti využívania frekvenčného spektra je v spolupráci MDPT SR, MO SR a NRO dosiahnuť uvoľnenie frekvenčných pásiem pre pozemské digitálne televízne, resp. rozhlasové vysielanie v systémoch DVB-T, resp. T-DAB.
3.5.1 Družicové komunikácie
Z pohľadu ďalšieho vývoja v oblasti družicových komunikácií sú pre Slovenskú republiku perspektívne nasledujúce sektory:
•	siete veľmi malých pozemských staníc VSAT (Very Small Aperture Terminal), reportážne prenosy pomocou družíc SNG (Satellite News Gathering), 
•	širokopásmové družicové  komunikácie, multimediálne družicové komunikácie.
Svetová rádiokomunikačná konferencia (WRC 2000) akceptovala nové plány pre družicové TV a rozhlasové vysielanie. Slovenská republika, Česká republika, Chorvátsko a Maďarsko majú na základe pridelenia podľa WRC 2000 vyhradenú spoločnú družicovú orbitálnu pozíciu 12,8°W. Táto pozícia umožňuje realizovať digitálne vysielanie pokrývajúce nielen územia menovaných štátov, ale aj podstatnej časti Európy. Celkom ide o 35 kanálov, ktoré umožňujú prenášať až 280 digitálnych TV programov. Každá z uvedených krajín má právo rozhodovať o využití 8 kanálov. Zostávajúce tri kanály možno použiť so spoločným súhlasom.
Krátkodobým cieľom v oblasti družicového TV a rozhlasového vysielania je zabezpečiť optimálne využitie pridelených kanálov pre potreby SR. Z hľadiska perspektívy družicových komunikácií je potrebné podporovať ich rozvoj.
3.6  Bezpečné komunikácie
Hlavným cieľom v oblasti bezpečnosti komunikácií a spracovania osobných údajov je podporovať ochranu údajov verejných komunikácií a chrániť súkromné a zákonné záujmy účastníkov a užívateľov verejných komunikačných služieb:
•	poskytovatelia verejných elektronických komunikačných služieb musia prijať zodpovedajúce technické a organizačné opatrenia na ochranu bezpečnosti svojich služieb s ohľadom na bezpečnosť siete, v prípade nutnosti spolu s poskytovateľom siete, ktoré by zabezpečovali takú úroveň bezpečnosti, ktorá je primeraná danému riziku; tiež by mali účastníkov a užívateľov v záujme prevencie vzniku škody informovať o prípadných bezpečnostných rizikách príslušných komunikácií; 
•	poskytovatelia služieb, ktorí ponúkajú verejne dostupné elektronické komunikačné služby cez internet sú povinní informovať užívateľov a účastníkov o opatreniach, ktoré prijali, aby chránili bezpečnosť komunikácií (špeciálny softvér, kódovanie, šifrovanie atď.);
•	keď sú elektronické komunikačné siete schopné okrem prenášaných údajov spracovávať aj údaje označujúce polohu užívateľov alebo účastníkov služieb, môžu byť tieto údaje spracované len vtedy, keď zostanú anonymné alebo so súhlasom užívateľov alebo účastníkov v rozsahu a po dobu nevyhnutnú na poskytnutie služby s pridanou hodnotou;
•	poskytovatelia služby sú povinní poskytnúť účastníkom primeranú ochranu voči nepríjemnostiam ohrozujúcim ich súkromie nevyžiadanými hovormi a faxmi, elektronickou poštou, alebo inými formami komunikácie pre účely priameho marketingu;
•	ochrana osobných údajov a súkromia užívateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb musí byť nezávislá na konfigurácii komponentov nevyhnutných na poskytovanie služby a na distribúcii nutných funkcií medzi týmito komponentmi.
Krátkodobým cieľom v oblasti spracovania osobných údajov a ochrany súkromia je zapracovať do právneho poriadku SR Smernicu 2002/58/EC o spracovaní osobných údajov a ochrane súkromia v sektore elektronických komunikácií.
V prípade, že vo vnútri štátu nastane nepredvídaná krízová situácia (napr. prírodná katastrofa), ktorá spôsobí masovejšiu nefunkčnosť tradičných komunikačných spojení, je žiaduce čo  najrýchlejšie zriadiť náhradné komunikačné spojenia na základe vopred definovaných pravidiel, čo je úlohou národného krízového riadenia (manažmentu). Pravidlá zriadenia náhradných komunikácií sa musia stanoviť pred vznikom krízovej situácie, a práve v príprave na krízové situácie spočíva ťažisko krízového riadenia. Po vzniku krízovej situácie sa postupuje na základe rozhodnutí krízového riadenia s využitím vopred pripravených postupov, plánov a prostriedkov.
Cieľom v oblasti národného krízového riadenia je zabezpečiť rozpracovanie tejto problematiky v oblasti elektronických komunikačných sietí v nadväznosti na všeobecnú legislatívu týkajúcu sa riadenia štátu v krízových situáciách v období mieru.
V rámci medzinárodnej spolupráce v krízových situáciách v období mieru SR ratifikovala Tamperský dohovor o poskytovaní telekomunikačných zdrojov na zmiernenie katastrof a záchranné operácie. 
Krátkodobým cieľom v oblasti medzinárodného krízového riadenia v súvislosti s ratifikáciou Tamperského dohovoru je implementovať tento dohovor v SR. 
3.7  Podpora rozvoja služieb informačnej spoločnosti
Rozvoj a ponuka multimediálnych služieb na trhu elektronických komunikácií je predovšetkým predmetom podnikateľských aktivít prevádzkovateľov sietí a poskytovateľov služieb. Rozhodujúcou stimuláciou je kvalita ponúkaného obsahu za primeranú cenu. Štát však musí v tejto oblasti, ktorá je dôležitá pre rozvoj služieb informačnej spoločnosti a modernej komunikačnej infraštruktúry, spolupracovať so súkromným sektorom, monitorovať túto oblasť a podľa potreby ju regulačnými zásahmi usmerňovať a stimulovať.
3.7.1  Prístup k internetu pre všetkých
Dynamicky sa rozvíjajúcim prostriedkom pre prístup k informáciám je internet. Vzhľadom na rozvoj služieb poskytovaných na sieti internet a význam, ktorý má pre budovanie informačnej spoločnosti, bude potrebné stimulovať rozvoj pripojenia sa k tejto sieti, najmä z hľadiska kvality budovania verejných bodov prístupu k sieti internet a ceny pripojenia. Treba vziať do úvahy, že bariérou prístupu verejnosti k internetu môže byť aj vysoká cena koncového zariadenia (osobného počítača), resp. jeho vybavenia potrebného na prístup, najmä k multimediálnym službám.
Zákon o elektronických komunikáciách má podnietiť aj masový rozvoj vysokorýchlostného prístupu k internetu. 
Dôležitou prioritou v oblasti prístupu k internetu pre všetkých je dosiahnuť významné zníženie taríf za prístup do internetu posilnením súťaže na trhu. Ďalej bude potrebné stanoviť spôsoby merania a porovnávania ukazovateľov (benchmarking) vyjadrujúcich rozvoj internetu na národnej a európskej úrovni. Významným cieľom je podpora masového rozšírenia vysokorýchlostného prístupu k internetu.
3.7.2 Širokopásmový prístup
Najnovšie reformy v oblasti regulácie trhu s elektronickými sieťami a službami musia podnietiť budovanie rýchlych širokopásmových prístupových komunikačných sietí. Po dosiahnutí masového rozšírenia úzkopásmového prístupu k internetu je žiaduce stimulovať veľmi rýchly prístup k internetu a k multimediálnym službám v súlade s programom eEurope/eEurope+.
Širokopásmové pripojenie významne zvýši rýchlosť prenosu informácií, čoho výsledkom bude vyššia kvalita prístupu k internetu, prejavujúca sa v užívateľsky prívetivom prostredí pre zákazníka a umožňujúca využívať široký rozsah multimediálnych aplikácií.
Širokopásmové technológie zvýšia produktivitu práce a zamestnanosť. K vyššej efektívnosti prispeje prístup k informáciám v ľubovoľnom čase na ľubovoľnom mieste. Zvýšenie produktivity možno však dosiahnuť len reštrukturalizáciou ekonomického správania sa pri využívaní nových technológií: adaptáciou procesov v podnikoch, on-line sprístupnením verejných služieb a rozširovaním zručností. Realizácia širokopásmového potenciálu vyžaduje, aby ho každý mal príležitosť využiť vo svoj prospech (zdravotníctvo, vzdelávanie, podnikanie, štátna správa a verejná správa). Významné miesto by malo patriť aj novým komunikačným platformám nevyžadujúcim osobný počítač. Ide najmä o interaktívnu digitálnu televíziu a tretiu generáciu mobilných systémov (3G), čo otvára možnosti pre prístup k službám na viacerých platformách. 
V oblasti podpory širokopásmového prístupu treba venovať osobitnú pozornosť zníženiu bariér podporou rozvoja súťaže, využitiu frekvenčného spektra a podpore širokopásmového prístupu aj vo vidieckych regiónoch.

3.7.3 Digitálne televízne a rozhlasové vysielanie
Pretože ďalší rozvoj pozemského analógového TV a R vysielania na Slovensku, podobne ako vo väčšine európskych krajín, nie je kvôli obsadeniu frekvenčného spektra možný, je nutné prechádzať na digitálny systém vysielania, ktorým sa v rámci Európy zaoberá niekoľko vládnych i nevládnych organizácií a združení (napr. CEPT, EBU, ITU, DVB, WorldDAB Forum, DIGITAG).
Z hľadiska Slovenska je potrebné zamerať sa na realizáciu cieľov podľa dokumentu „Stratégia a technické kritériá na zavedenie pozemského digitálneho TV vysielania v systéme DVB-T na Slovensku“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 589 z 27. júna 2001.
Pre rozvoj pozemského digitálneho rozhlasového vysielania v systéme T-DAB boli z celoeurópskeho hľadiska vytvorené podmienky prijatím revidovanej Wiesbadenskej dohody (označovaná ako WI95/MA-02) a Maastrichtskej dohody (označovaná ako MA-02). V týchto dohodách boli všetkým krajinám vyhradené tri frekvenčné bloky umožňujúce celoštátne pokrytie minimálne 18 rozhlasovými programami.
Cieľom v oblasti pozemského digitálneho TV a rozhlasového vysielania je:
•	vytvoriť podmienky na realizáciu uvádzacích projektov DVB-T (najneskôr v roku 2004)  a T-DAB (v roku 2006) pre určené lokality;
•	vytvoriť podmienky na čo najskoršie začatie pravidelného vysielania DVB-T;
•	dokončiť prechod z analógového na digitálne televízne vysielanie do roku 2015. 

3.7.4 Výskum a technický rozvoj v oblasti elektronických komunikácií
Rozsah problémov súvisiacich s efektívnym uplatnením liberalizovaných elektronických komunikačných sietí a súvisiacich služieb v  informačnej spoločnosti vyžaduje odborne vyspelé, sofistikované vedeckovýskumné zázemie na národnej úrovni, ktoré dokáže zaručiť efektívne prepojenie národných rozvojových a inovačných aktivít s európskym a svetovým smerovaním.
V rámci podpory výskumu a technického rozvoja v oblasti elektronických komunikácií sa vyžaduje sa také štrukturovanie výskumu, ktoré zabezpečí podporu cieľov Národnej politiky pre elektronické komunikácie.

V rámci týchto aktivít je potrebné zabezpečiť:
•	operatívny monitoring a transfer svetových vedeckovýskumných poznatkov v oblasti elektronických komunikácií do národného prostredia SR;
•	pripravenosť národného prostredia pre optimálne začlenenie nových progresívnych technológií do existujúcich sieťových infraštruktúr;
•	podporu rozvoja ľudských zdrojov pripravených pre aktívne a samostatné presadzovanie sa v medzinárodnej spolupráci a premietnuť nové znalosti do vzdelávacieho procesu;
•	podporu výskumných projektov zameraných na využívanie elektronických komunikácií vo všetkých oblastiach budovania informačnej spoločnosti (vývoj databáz a prístup k pokročilým internetovým službám, podpora výroby multimediálneho obsahu a interaktívneho využitia, podpora nových foriem elektronickej spolupráce);
•	harmonizáciu a následnú aplikáciu medzinárodných štandardizačných a legislatívnych dokumentov do národného prostredia;
•	pružnú a aktívnu reakciu na medzinárodné výzvy, rozvojové iniciatívy a vedeckovýskumné programy EÚ.
Hlavnou úlohou v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako jeden zo zámerov Národnej politiky pre elektronické komunikácie, je najmä finančná podpora štátnych výskumných projektov zameraných na podporu širokopásmového prístupu.
Dôležitým cieľom z hľadiska plnenia zámerov Národnej politiky pre elektronické komunikácie je udržanie a cieľavedomé rozvíjanie vedeckovýskumného a znalostného zázemia v SR, schopného sa aktívne zúčastňovať na integračných trendoch súvisiacich s nastupujúcou informačnou spoločnosťou, ako aj smerovanie projektov medzinárodnej spolupráce k službám informačnej spoločnosti.
3.8  Medzinárodná spolupráca
Dôležitú úlohu budú v nasledujúcom období zohrávať vzťahy s EÚ, spolupráca s vládnymi medzinárodnými organizáciami ITU, OECD, WTO, WIPO, EUTELSAT, IMSO, ako aj mimovládnymi organizáciami CEPT a ETSI.
Súvisí to nielen s presadzovaním zahraničnopolitických, ale i ekonomických záujmov Slovenska, pričom sa oblasť elektronických komunikácií dostáva do popredia ako fenomén nového tisícročia. Preto musí byť značná pozornosť venovaná aktívnemu zastupovaniu a pôsobeniu SR nielen v oblasti bilaterálnej spolupráce, ale taktiež v medzinárodných organizáciách zaoberajúcich sa problematikou elektronických komunikácií.
Cieľom medzinárodnej spolupráce v oblasti elektronických komunikácií je aktívna komunikácia s medzinárodnými vládnymi a mimovládnymi organizáciami, s dôrazom na stále a dôsledné sledovanie ich aktivít a aplikáciou nových legislatívnych a technických predpisov.

4. Záver
Najdôležitejším dlhodobým strategickým cieľom národnej politiky pre elektronické komunikácie je podpora trhu elektronických komunikácií SR tak, aby sa tento časovo rozvíjal v súlade s potrebami našej plnej integrácie do európskych a transatlantických štruktúr ako z hľadiska spektra poskytovaných služieb, tak ich požadovanej kvality a prístupnosti pre využívanie občanmi SR. Významná úloha patrí aj podpore pravidelného monitorovania a porovnávania dosiahnutej úrovne súťaže, ako aj rozvoju medzinárodných vzťahov v oblasti elektronických komunikácií. 

Z krátkodobého hľadiska (roky 2003 - 2005) pre ďalší rozvoj trhu elektronických komunikácií je nevyhnutné riešiť najmä tieto úlohy:
1.	Prioritná úloha – predložiť na rokovanie vlády SR návrh zákona o elektronických komunikáciách tak, aby mohol byť schválený NR SR ešte pred prijatím SR do EÚ a nadobudol účinnosť od 1.1.2004 najneskôr súčasne so vstupom SR do EÚ. 
Termín:  do 30. septembra 2003 
Zodpov.: MDPT SR
2.	V oblasti posilnenia nezávislosti NRO oddeliť financovanie regulačného orgánu tak, aby bol financovaný nezávisle od Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. 
Termín: najneskôr ku dňu vstupu SR do EÚ
Zodpov.: MF SR, MDPT SR, TÚ SR

3.	Zabezpečiť prevod výkonu akcionárskych práv MDPT SR v ST, a.s., na iný ústredný orgán štátnej správy (napr. MF SR) alebo iný orgán štátnej správy tak, aby bol zachovaný vplyv štátu a súčasne, aby sa dosiahla úplná nezávislosť postavenia tvorcu národnej politiky pre elektronické komunikácie od subjektov regulovaných na trhoch elektronických komunikácií v SR.
      Termín: najneskôr ku dňu vstupu SR do EÚ
Zodpov.: MDPT SR, MF SR
4.	V oblasti národného krízového riadenia zabezpečiť implementáciu Tamperského dohovoru o poskytovaní telekomunikačných zdrojov na zmiernenie katastrof a záchranné operácie. 
Termín: najneskôr ku dňu vstupu SR do EÚ
Zodpov.: MDPT SR, MV SR, MO SR 
5.	V oblasti pozemského digitálneho TV vysielania:
a)	vytvoriť podmienky na realizáciu uvádzacích projektov DVB-T v Bratislave, Banskej Bystrici, resp. v Košiciach a začatie skúšobného vysielania
Termín: do 30. júna 2004
Zodpov.: MDPT SR, MO SR, MV SR, RVR 

b)	vytvoriť podmienky na začatie pravidelného vysielania DVB-T. 
      Termín: r. 2005
Zodpov.: MDPT SR, MO SR, MV SR, RVR 
6.	V oblasti využívania frekvenčného spektra v spolupráci s príslušnými orgánmi štátnej správy a NRO dosiahnuť uvoľnenie požadovaných frekvenčných pásiem pre elektronické komunikačné služby.
      Termín: do konca r. 2005
Zodpov.: MO SR, MV SR, MDPT SR, TÚ SR, RVR
7.	V oblasti družicového TV a rozhlasového vysielania zabezpečiť optimálne využitie pridelených kanálov pre potreby SR. 
Termín: do konca r. 2003
Zodpov.: MDPT SR, RVR, TÚ SR
8.	Priebežne vyhodnotiť plnenie národnej politiky pre elektronické komunikácie.
Termín: do 1. 4. 2004 (za celý rok 2003)
Zodpov.: MDPT SR, TÚ SR
Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska (po roku 2005) pre ďalší rozvoj trhu elektronických komunikácií nutne treba riešiť najmä tieto úlohy:
1.	V oblasti harmonizácie frekvenčných tabuliek zosúladiť národnú tabuľku frekvenčného spektra s európskou tabuľkou frekvenčného spektra najneskôr do roku 2008.
2.	Podporovať zavedenie pozemského digitálneho rozhlasového vysielania v systéme          T-DAB, a to v zmysle revidovanej Wiesbadenskej dohody a Maastrichtskej dohody. Odporúča sa do konca roku 2006 realizovať uvádzací projekt T-DAB.
3.	V oblasti pozemského digitálneho TV vysielania dokončiť prechod z analógového na digitálne televízne vysielanie do roku 2015.