Správa 
o priebehu a výsledkoch IX. samitu 
Medzinárodnej organizácie frankofónie 
a získaní štatútu člena pozorovateľa pre Slovenskú republiku 
v tejto organizácii
(Bejrút 18. - 20. októbra 2002) 

V dňoch 18. - 20. 10. 2002 sa v Bejrúte, Libanon, uskutočnilo zasadnutie vrcholného orgánu Medzinárodnej organizácie Frankofónie - IX. samit hláv štátov a šéfov vlád, ktorého ústrednou témou bol “Dialóg kultúr”. Na stretnutí, ktoré sa uskutočnilo po prvý raz v arabskej krajine, sa zúčastnili delegácie 56 krajín - 51 riadnych členov a 5 pozorovateľských krajín vrátane SR, ktorá uvedený štatút získala na rokovaní. Slovenskú delegáciu viedol prezident republiky Rudolf Schuster. Sprevádzal ho minister zahraničných vecí Eduard Kukan a štátny tajomník ministerstva obrany Rastislav Káčer. Okrem veľvyslanca SR v Sýrii Ivana Zachara bola v delegácii SR aj veľvyslankyňa SR vo Francúzsku Mária Krasnohorská.

Okrem najvyšších zástupcov orgánov Frankofónie - Medzivládnej agentúry, Univerzitnej agentúry, Medzinárodnej asociácie frankofónnych starostov, TV5, Parlamentného zhromaždenia - boli na slávnosti prítomní predstavitelia kresťanských a moslimských cirkví, medzi nimi prekvapujúco generálny tajomník Hizbaláhu, šéf šiitskej milície H. Nasallah. Historickou udalosťou z pohľadu MOF bola prítomnosť alžírskeho prezidenta Bouteflika. Po prvý raz vystúpil na tomto stretnutí predstaviteľ frankofónnej krajiny, ktorá Frankofóniu dlhé roky považovala za symbol kolonializmu. Prezident Bouteflika však predniesol  výrazne pozitívny a organizáciu podporujúci prejav, ale formálny vstup Alžírska do MOF v ňom neohlásil. Témy rezonujúce vo vystúpeniach prezidenta Libanonu, Francúzska, premiéra Kanady, GT LAŠ, GR UNESCO, námestníčky GT OSN i GT MOF boli: dialóg kultúr, multilingvizmus, humanizmus a ľudské práva, solidarita a spolupráca. Vystupujúci vyzývali k spoločnému boju proti unilateralizmu, terorizmu, chudobe, ekologickým a finančným krízam.

V úvode pracovnej časti samitu odovzdal doterajší predseda konferencie, kanadský premiér J. Chrétien štafetu libanonskému prezidentovi E. Lahoudovi, ktorý bude Frankofónii predsedať do najbližšieho samitu v r. 2004. Následne vystúpili s posolstvom predstavitelia Frankofónneho parlamentu mladých a odovzdali Chartu mladého frankofónneho občana 21. storočia, dokument, ktorým sa mladí prihlásili k hodnotám Frankofónie.

Počas uzatvorených rokovaní venovaných vyhodnoteniu pôsobenia a budúcnosti Frankofónie si účastníci vypočuli správu predsedu Ministerskej konferencie o priebehu ministerského zasadnutia v Bejrúte, ktoré predchádzalo samitu a rozhodli o prijatí Slovenskej republiky do MOF so štatútom pozorovateľa. Slovensko bolo jedinou krajinou, o prijatí ktorej IX. samit rozhodol. Prezident SR R. Schuster vystúpil s prejavom vo francúzskom jazyku, v ktorom poďakoval za podporu členským krajinám, prihlásil sa v mene Slovenska k hodnotám, ktoré frankofónne spoločenstvo zdieľa a vyjadril vôľu a odhodlanie našej krajiny úzko spolupracovať v rámci MOF.

Nasledujúce dva dni pokračovali rokovania striedavo v plenárnej forme a za zatvorenými dverami  /výlučne šéfovia delegácií členských štátov/.
Počas uzatvorených rokovaní sa diskutovalo predovšetkým o nasledujúcich témach:

1. Boj proti terorizmu. Ostré odsúdenie terorizmu a výzva k zjednoteniu v boji proti nemu pri rešpektovaní ľudských práv boli výrazne prítomné predovšetkým vo vystúpeniach prezidenta J. Chiraca. Účastníci sa však nedokázali zhodnúť na definícii terorizmu.

2. Situácia na Blízkom východe, kde sa konferencia prihlásila k záverom arabského samitu z marca t. r. v Bejrúte, v ktorých sa hovorí o izraelsko-arabskom konflikte.

3. Situácia v Afrike, predovšetkým v oblasti Veľkých jazier a na Pobreží Slonoviny.

4. Perspektívy politickej akcie Frankofónie. V budúcnosti by Frankofónia mala prijať mechanizmus na prevenciu a riešenie kríz. Touto témou by sa mala zaoberať aj najbližšia ministerská konferencia.

Dialóg kultúr

Účastníci podporujú prijatie v UNESCO Medzinárodnej konvencie o kultúrnej diverzite, ktorá  by zachovala štátom právo rozvíjať politiku podpory vlastnej kultúre a kultúrnej rôznorodosti. Mal by to byť medzinárodný právny nástroj, ktorý by bol záväzný aj pri rokovaniach v Svetovej obchodnej organizácii.

Ekonomický rozmer

MOF predstavuje tretinu členov OSN, avšak len 11% HDP svetovej ekonomiky, aj to len vďaka Francúzsku, Kanade, Belgicku, Švajčiarsku a Luxembursku. Diskusiu uviedol senegalský prezident A. Wade správou, v ktorej vyhodnotil iniciatívu NEPAD /Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky/. Bol prijatý záväzok pokračovať v záveroch samitu z Johanesburgu a trvalý rozvoj bude hlavnou témou budúceho samitu.

Ľudské práva

Účastníci apelovali na dodržiavanie ľudských práv a vyzvali k realizovaniu Deklarácie z Bamaka, ktorá okrem iného požaduje vytvorenie kontrolného mechanizmu a sankcií za nedodržiavanie ľudských práv. K formulácii v Záverečnej deklarácii vyjadrili výhrady Laos a Vietnam.

Konferencia posúdila návrh Deklarácie a Plánu činnosti z Bejrútu. Výsledkom debát bolo doplnenie textu o krátku zmienku o Iraku. Frankofónia implicitne podporila pozíciu Francúzska k Iraku v rámci rezolúcií OSN.

Voľba nového generálneho tajomníka

Istým prekvapením bola absencia konsenzu afrických krajín v otázke spoločného kandidáta na nástupcu B. B. Gháliho. V závere posledného dňa konferencie jeden z kandidátov - veľvyslanec Konga vo Francúzsku H. Lopez - stiahol svoju kandidatúru, a konferencia tak zvolila jednomyseľne za nového generálneho tajomníka MOF bývalého prezidenta Senegalu, 67 ročného Abdou Dioufa.

Konferencia prijala rozhodnutie o uskutočnení X. samitu hláv štátov a šéfov vlád v Ouagadougou v Burkina Faso na jeseň r. 2004.
V krátkom vystúpení prezident Rumunska I. Iliescu predniesol návrh, aby sa 11. samit uskutočnil v krajine východnej Európy, v Bukurešti.
Najbližšia Ministerská konferencia sa bude konať 11. - 13. decembra 2002 v Lausanne.

Záver

Počas IX. samitu Medzinárodnej organizácie frankofónie (MOF) v Bejrúte           v dňoch 18. - 20. októbra 2002 získala Slovenská republika štatút pozorovateľa v tejto organizácii. Z uvedenej skutočnosti vyplývajú úlohy, ktoré je potrebné rozpracovať na úrovni vlády Slovenskej republiky.

Deviaty samit Frankofónie sa uskutočnil po prvý raz v arabskej krajine. Charakter organizácie sa výrazne posunul z pôvodne jazykovo-kultúrnej dimenzie do roviny politickej. Predovšetkým zásluhou Francúzska je MOF vnímaná stále viac ako spoločenstvo, ktoré zaujíma postoje k aktuálnym otázkam a problémom svetovej politiky.

Výrazné je úsilie MOF o zosúladenie stanovísk a o spoluprácu na multilaterálnej scéne. Ochrana kultúrnej rôznorodosti je základným nástrojom tejto frankofónnej solidarity.

Výzva k zjednoteniu v boji proti terorizmu pri rešpektovaní ľudských práv zaznela najsilnejšie vo vystúpení prezidenta Francúzskej republiky J. Chiraca. 

Príloha

Štatút pozorovateľa Medzinárodnej organizácie frankofónie inovovaný počas IX. samitu Medzinárodnej organizácie frankofónie v Bejrúte v októbri 2002

Pozorovatelia sa zúčastňujú nasledujúcich rokovaní:

•	samitu bez možnosti zasahovať do diskusie
•	ministerskej konferencie za rovnakých podmienok, so súhlasom predsedníctva však môžu vstúpiť do diskusie. 

Pozorovatelia sa nezúčastňujú:

•	zasadnutí Stálej rady MOF, ani schôdzí jej komisií.

Rovnako sa nezúčastňujú rokovaní za zatvorenými dverami akejkoľvek inštitúcie MOF.

Pozorovatelia majú v zasadacom poriadku vyčlenené miesta.

Pozorovatelia môžu byť prizvaní, aby sa zúčastnili iných podujatí MOF: rezortných ministerských konferencií, kolokvií, schôdzí expertov atď.

Pozorovatelia môžu dobrovoľne prispievať  k financovaniu frankofónnej multilaterálnej spolupráce v rámci Jednotného multilaterálneho fondu.

Nemôžu kandidovať ako usporiadatelia schôdzí inštitúcií MOF (samit, ministerská konferencia MOF, stála rada MOF)

Pozorovatelia dostávajú neutajované informácie a dokumentáciu distribuovanú sekretariátom inštitúcií MOF.

Štatút pozorovateľa môže byť udelený štátu alebo vláde.

Z dôvodu podpory prehlbovania frankofónneho spoločenstva je štatút pozorovateľa udeľovaný s trvalou platnosťou.