Kirgizsko

 1. Politicko-ekonomické kritériá
		
1.1. 	koherencia so zahraničnou
politikou SR

	Kirgizská republika patrí v regióne medzi stabilné krajiny. Je členom OSN a ako jediná krajina stredoázijského regiónu aj členom WTO. Slovensko - kirgizské vzťahy sú objektívne determinované geografickou vzdialenosťou oboch krajín. SR vychádzajúc z priorít zahraničnej politiky vo vzťahu ku krajinám SNŠ má záujem o posilnenie spolupráce v obchodno-ekonomickej oblasti. 
	
1.2. možnosti využitia komparatívnych výhod  a potenciálu slovenskej ODA
	Komparatívne výhody slovenskej ODA by bolo možné v Kirgizsku využiť pri budovaní energetickej infraštruktúry (bohaté možnosti v oblasti hydroenergetiky), pri transformácii bankového sektoru,  pri reštrukturalizácii hospodárstva (elektrotechnický, farmaceutický, strojárenský priemysel) a pri podpore malého a stredného podnikania. 
	
1.3. ekonomická spolupráca a vzájomný obchodný obrat

	Hospodárska spolupráca je vzhľadom na možnosti minimálna. Vzájomná obchodná výmena za rok 2002 medzi oboma krajinami dosiahla úroveň 47 mil. SK (dovoz 29 mil. SK a vývoz 18 mil. SK ). SR v Kirgizsku neplánuje realizovať zásadnejší prienik do národnej ekonomiky. Je však v záujme SR zvyšovať vzájomný obchodný obrat. 
	
2. Logistické a praktické kritériá
		
2.1 prítomnosť ZÚ a možnosti podpory slovenských rozvojových projektov

	Záujmy SR v Kirgizsku zastupuje ZÚ Moskva (vv. I. Furdík odovzdal poverovacie listiny v marci 2002). MZV SR neplánuje v najbližšej budúcnosti otvoriť v krajine ZÚ. Plánuje sa však v najbližšej dobe so zriadením ZÚ v Kazachstane, ktorý bude priakreditovaný aj pre Kirgizsko. 
	
2.2 doterajšie skúsenosti a prítomnosť MVO, expertov a súkromných firiem v krajine

	Slabo rozvinuté trhové prostredie v Kirgizsku neumožňuje vyššie formy ekonomickej spolupráce. Doterajšie obchodno-ekonomické vzťahy boli stavané zväčša na dobrej tradícii bývalej československej produkcie. Tento faktor však postupne vyprcháva. Nie sú známe bližšie skúsenosti z činnosti slovenských spoločností a MVO v krajine.
	
2.3 historická previazanosť so SR a tradície doterajšej spolupráce

	SR nadviazalo s Kirgizskou republikou diplomatické vzťahy 1. 1. 1993. V rozvoji hospodárskej spolupráce výrazne prispela návšteva podpredsedu vlády SR a ministra financií SR S. Kozlíka v Kirgizsku v roku 1995. V apríli 1996 uskutočnil oficiálnu návštevu Kirgizskej republiky prezident SR M. Kováč a v marci 2003 prezident R. Schuster. 
	
2.4 prítomnosť slovenskej komunity
	V Kirgizsku republike sa k slovenskej národnosti hlási približne 2500 občanov. Ide o potomkov občanov bývalého Československa, ktorý v 20tych rokoch minulého storočia v rámci akcie INTERHELP pomáhali budovať kirgizský priemysel. Ich súčasné postavenie v kirgizskej spoločnosti je pomerne marginálne. Väčšinou ide o starších ľudí na dôchodku. Ich potomkovia sú zväčša rusifikovaní s minimálnou znalosťou slovenského jazyka a kultúry.