Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	96  / 26 	
Počet vyhodnotených pripomienok	95 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	56  / 14 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	15  / 3 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	24  / 9 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
4 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
7 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
10 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
11 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	30 (15o,15z) 	 	 	 	
12 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
14 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
16 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
17 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
20 .	Národný bezpečnostný úrad 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
21 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	 	x 	
22 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
23 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
24 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
25 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
26 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
27 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
28 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
29 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
30 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
31 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
32 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
33 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
34 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
35 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
36 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
37 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
38 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
39 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
40 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
41 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
42 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
43 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
44 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
45 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
54 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
55 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
58 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
59 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
61 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
62 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
63 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
64 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
65 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
66 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
67 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
68 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
69 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
70 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
72 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
73 .	Špeciálny súd 	 	 	 	x 	
74 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
75 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
76 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
77 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
78 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	 	x 	
79 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
80 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
81 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívny Úradu vlády SR 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
82 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
83 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
84 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
85 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
86 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
87 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
88 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
89 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
90 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
91 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
92 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
93 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
94 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
95 .	Krajský súd v Košiciach 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
96 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
97 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
98 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
99 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
100 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
101 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
102 .	Vyšší vojenský súd 	 	 	 	x 	
103 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	x 	 	
104 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
105 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
106 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
107 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
108 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
109 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
110 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
111 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
112 .	Združenie sudcov Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
113 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
114 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	1 (0o,1z) 	 	 	 	
115 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
116 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
117 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	x 	 	
118 .	Verejnosť 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
119 .	Sudcovská rada KS BA 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
	SPOLU	96 (70o,26z) 	0 (0o,0z) 	19 	80 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MP SR 	K Čl. I bodu 4. 
Odporúčame nahradiť zavádzanú legislatívnu skratku "minister spravodlivosti" legislatívnou skratkou "minister", nakoľko táto skratka sa používa v § 119 ods. 3 a 10, § 148 ods. 6 a 8, § 151b ods. 2 a 4 a § 151m ods. 1. Zároveň odporúčame zmeniť legislatívnu skratku v § 151c ods. 1. 	O 	ČA 	Zmena v § 151c ods. 1 nebola vykonaná, keďže ide o prechodné ustanovenie, ktorého aplikácia už v súčasnosti neprichádza do úvahy. 	
MP SR 	K Čl. III  
Legislatívnu skratku "mimister" odporúčame vložiť už do § 6 ods. 8. 	O 	N 	Funkcia ministra spravodlivosti sa prvýkrát spomína v § 6 ods. 9 (zohľadňuje sa skoršia novelizácia zákona č. 548/2003 Z. z., ktorá sa nachádza aktuálne v druhom čítaní v NR SR). 	
ŠÚ SR 	Čl. I bod 8 
záver vety odporúčame upraviť „....“minister alebo“ vo všetkých gramatických tvaroch.“. 	O 	ČA 	Pripomienka vzatá na vedomie. Novelizačný bod však bol preformulovaný spôsobom, ktorý odporúčal vo svojich pripomienkach NBÚ. 	
ŠÚ SR 	Čl. II bod 3 
celé znenie odporúčame upraviť „V poznámke pod čiarou k odkazu 4 sa citácia „uviesť pôvodné znenie“ nahrádza citáciou „uviesť aktuálne znenie“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
Záver úvodnej vety k predmetnému článku odporúčame upraviť „.....sa mení takto:“. 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie vo vzťahu k pôvodne navrhovanému zneniu Čl. III. Vzhľadom na doplnenie prechodných ustanovení sa však stáva bezpredmetnou. 	
ŠÚ SR 	Čl. III bod 6 
začiatok vety odporúčame upraviť „V §6 ods.10 sa slovo „ministrom“ nahrádza...“. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	 
Navrhujeme stiahnuť predložený iniciatívny návrh ministerstva z legislatívneho procesu a pripraviť a následne predložiť návrh ako výsledok odbornej diskusie a konsenzu zainteresovaných subjektov (súdov, organizácií združujúcich sudcov, právnych teoretikov, a pod.). Podľa nášho názoru sa súdy majú, podľa ústavy SR, zaoberať výkonom súdnictva, čím je predovšetkým rozhodovacia činnosť súdov (čl. 142 ústavy). Navrhovanou úpravou má dôjsť k presunu kompetencií z ministerstva na Súdnu radu SR resp. jej predsedu a Najvyšší súd SR, ktorého predseda je predsedom Súdnej rady SR. Podľa nášho názoru tak má dôjsť ku koncentrácii kompetencií, ktorá je fakticky prekážkou deklarovaného cieľa návrhu - posilnenie nezávislosti súdnictva v SR. Návrh nie je podľa nášho názoru v súlade s deklarovaným cieľom jeho predloženia, nevytvára vyhovujúci systém bŕzd a protiváh medzi jednotlivými zložkami štátnej moci, nebol vytvorený v spolupráci s odbornou verejnosťou, nezaručuje nezávislosť výkonu súdnictva deklarovanú v ústave SR a snaží za podstatným spôsobom zasiahnuť do existujúceho systému fungovania súdnictva a správy súdov bez reflexie aj v ústavnoprávnej rovine, preto ho považujeme za nevyhovujúci a navrhujeme ministerstvu jeho stiahnutie a prepracovanie.  	O 	N 	Diskusia k otázkam upraveným v návrhu zákona dlhodobo prebieha, návrh na ňu reaguje a všeobecný konsenzus vo všetkých dotknutých otázkach nie je možné dosiahnuť. Účelom návrhu zákona je zabezpečiť prostredie pre nezávislú rozhodovaciu činnosť súdov, a to presunom kompetencií z ministerstva spravodlivosti ako orgánu výkonnej moci na Súdnu radu SR, ktorá má špecifické ústavné postavenie v tejto oblasti a Najvyšší súd SR ako správcu rozpočtovej kapitoly, z ktorej by malo byť financované súdnictvo ako také (a nie len Najvyšší súd ako doposiaľ). Ústavné princípy deľby moci nie sú predloženým návrhom zákona nijako narušené, naopak jej nezávislé postavenie sa nepochybne upevňuje, nakoľko súdy nebudú spravované jedným z ministerstiev, pričom doterajšia pôsobnosť ministerstva bola daná len zákonom, nie Ústavou SR. 	
ÚVO 	vlastný materiál čl. V bod 23 § 72 písm. c) 
V písmene c) požadujem vypustiť čiarku za slovami „Sociálneho fondu“ a nahradiť text „verejné obstarávanie pri investičnej výstavbe,26)“ textom „a vydáva pokyny pre verejné obstarávanie pri investičnej výstavbe,26)“. 
Odôvodnenie 
Podľa § 112 písm. c) zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len zákon o verejnom obstarávaní“) Úrad pre verejné obstarávanie metodicky usmerňuje účastníkov procesu verejného obstarávania. 
Použitie rovnakej formulácie na metodické usmerňovanie vo verejnom obstarávaní aj v návrhu predmetného materiálu, konkrétne v ustanovení nového § 72 písm. c), podľa ktorého Najvyšší súd vykonáva správu súdov tým, že „c) metodicky usmerňuje výkon predbežnej a priebežnej finančnej kontroly súdmi,19) vedenie účtovníctva súdmi, 22) investičnú výstavbu,23) správu majetku štátu,24) tvorbu a použitie Sociálneho fondu,25) verejné obstarávanie pri investičnej výstavbe,26)“, považujem za rozporné so zákonom o verejnom obstarávaní. Uvedený nesúlad je nutné odstrániť. 
 	Z 	A 	 	
ÚVO 	vlastný materiál čl. V bod 24 
Vo vlastnom materiáli požadujem vložiť nový bod 24, ktorý znie: 
“24. Poznámka pod čiarou k odkazu 26 znie: 
"26) Zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov."“ . 
Terajšie body 24 až 41 prečíslovať na body 25 až 42. 
Odôvodnenie 
Poznámku pod čiarou k odkazu 26 je nutné zosúladiť s platným právnym stavom. 
 	Z 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. III úvodná veta 
Odporúčame slová "v znení zákon" nahradiť slovami "v znení zákona", ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. V 
Odporúčame za novelizačný bod 22. vložiť nový novelizačný bod 23., ktorým by sa vypustil nadpis ("Ministerstvo") nad § 71, ide o legislatívno-technickú pripomienku.  	O 	A 	 	
GP SR 	Všeobecne:  
Navrhovaná právna úprava je systémovou zmenou spočívajúcou v transformácii štátnej správy súdov na súdnu správu. Podporujeme legitímnu snahu predkladateľa posilniť nezávislosť súdnictva v Slovenskej republike formou rozšírenia zákonných záruk nezávislosti súdov od výkonnej moci v oblasti súdnej správy. Snaha rozšíriť zákonné záruky nezávislosti súdov od výkonnej moci však nesmie smerovať k vytvoreniu predpokladov pre vznik tzv. sudcovského štátu ani k zavedeniu monokratického mechanizmu riadenia súdnej moci. Monokraticky riadené súdnictvo (prostredníctvom nevyváženej koncentrácie moci v rukách predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky) nie je a nemôže byť nezávislým súdnictvom. V tomto smere vykazuje predložený návrh zákona v niektorých častiach nedostatky. V zmysle uvedeného odporúčame predložený návrh zákona prepracovať tak, aby v plnom rozsahu rešpektoval základné princípy právneho štátu, a to najmä ústavný princíp deľby moci a ústavný princíp nezávislosti súdnictva, teda tak, aby zabezpečoval účinný systém záruk proti zneužívaniu moci a zneužívaniu práva. 	O 	A 	Návrh zákona bol prepracovaný v nadväznosti na vznesené pripomienky počas MPK.  	
GP SR 	K bodu 8 
Navrhovanú právnu úpravu § 22 ods. 3 je potrebné prepracovať tak, aby dôsledne reagovala na navrhované znenie § 22 ods. 2; inak zákonná úprava bude zmätočná. 	O 	ČA 	Pripomienka vzatá na vedomie; odsek 3 v § 22 sa však vypúšťa. 	
GP SR 	K bodu 10 
Navrhovanú právnu úpravu § 22 ods. 8 je potrebné prepracovať tak, aby dôsledne reagovala na vypustenie odseku 6 z ustanovenia § 22 – v druhej vete porovnaj slová „alebo 6“ a slová „podľa odseku 8“. 	O 	ČA 	Pôvodný odsek 6 zostáva zachovaný, vzhľadom na vypustenie pôvodného odseku 3 dochádza k prečíslovaniu uvedených vnútorných odkazov. 	
GP SR 	K bodu 11 
Odporúčame osobitne novelizovať § 24 ods. 3, 4 a 5. 	O 	N 	Zvolilo sa iné riešenie v nadväznosti na pripomienky iných pripomienkujúcich subjektov. 	
GP SR 	K bodu 33 
V navrhovanej právnej úprave § 114 ods. 2 je potrebné vložiť za slová „najvyššieho súdu a“ predložku „o“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 35 
V nadväznosti na vypustenie odseku 5 z ustanovenia § 120 je nevyhnutné pristúpiť aj k novelizácii § 118 ods. 1, v ktorom je potrebné nahradiť slová „v § 120 ods. 7“ slovami „v § 120 ods. 6“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. II 
K bodu 1 
Nové znenie § 4 ods. 1 je potrebné dôsledne premietnuť do § 7 ods. 2 – do časti, ktorá ustanovuje, kedy nie je potrebný súhlas súdnej rady k účasti ministra spravodlivosti na zasadnutí súdnej rady. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 4 
V navrhovanom znení odporúčame nahradiť slová „o nezaujatosti člena súdnej rady pri hlasovaní“ slovami „o jeho nezaujatosti pri hlasovaní“, prípadne toto znenie upraviť tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že člen súdnej rady je vylúčený z prejednávania a rozhodovania veci, ak so zreteľom na jeho pomer k veci alebo osobám, ktorých sa rozhodovanie súdnej rady priamo týka, možno mať pochybnosti o jeho nezaujatosti. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. IV 
K úvodnej vete 
V úvodnej vete čl. IV je potrebné na konci bez náhrady vypustiť slová „zákona č. 383/2008 Z. z....“; tento zákon je uvedený duplicitne. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 26 
V § 79 ods. 3 slová „sú súdmi“ je potrebné nahradiť slovami „so súdmi“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 4 
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 34. prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. V 
V úvodnej vete je potrebné slová „a zákona ... č. /2009 Z. z.“ nahradiť slovami „a zákona č. 59/2009 Z. z.“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 23 
V nadväznosti na pôsobnosť Súdnej rady Slovenskej republiky (§ 71) a Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (§ 72 a 73) v oblasti súdnej správy je potrebné vymedziť vzťah týchto orgánov k vláde Slovenskej republiky a Národnej rade Slovenskej republiky. Zákonodarná moc, výkonná moc i súdna moc musia byť prepojené väzbami ústavnej kontroly a spolupráce. 

Okrem toho považujeme za nevyhnutné, aby správa o činnosti súdov bola každoročne predkladaná výkonnej i zákonodarnej moci. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadného charakteru. 

Z legislatívno-technického hľadiska je potrebné upresniť úvodnú vetu v ustanovení § 73 – v § 71 ods. 1 sa nenachádza ani odsek 1 ani písmeno k). Nová právna úprava § 73 sa musí premietnuť aj v § 45 ods. 8 a § 74 ods. 3 písm. e). 
 	Z 	A 	Povinnosť predkladania správy o činnosti súdov bude upravená v zákone č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky kam vecne patrí. 	
GP SR 	K § 88 ods. 5 - nad rámec navrhovanej právnej úpravy 
V nadväznosti na právnu úpravu § 83 ods. 1 je potrebné v § 84 ods. 5 nahradiť slovo „minister“ slovami „predseda najvyššieho súdu“. Súčasne je potrebné upraviť § 84 ods. 5 tak, aby predseda Špeciálneho súdu pripravené podklady k tvorbe rozpočtu Špeciálneho súdu bol povinný predložiť v termíne do 31. decembra kalendárneho roka aj najvyššiemu súdu ako správcovi rozpočtovej kapitoly. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 36 
Navrhované znenie § 84 ods. 4 je potrebné upraviť tak, aby predsedovia krajských súdov pripravené podklady k tvorbe rozpočtu súdov za svoje obvody boli povinní predložiť v termíne do 31. decembra kalendárneho roka aj najvyššiemu súdu ako správcovi rozpočtovej kapitoly. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 28 
So zreteľom na úlohy, ktoré podľa predloženého návrhu zákona by mali patriť do pôsobnosti Súdnej rady Slovenskej republiky, odporúčame navrhované znenie § 80 ods. 1 upraviť tak, aby údaje z centrálneho informačného systému mohla využívať pri plnení svojich úloh aj Súdna rada Slovenskej republiky. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K čl. I 
K bodu 4 
Znenie ustanovenia § 13a ods. 2 je potrebné upraviť tak, aby rešpektovalo aj právnu úpravu čl. 141a ods. 4 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého do pôsobnosti Súdnej rady Slovenskej republiky patrí predkladať vláde Slovenskej republiky návrhy kandidátov na sudcov, ktorí by mali pôsobiť za Slovenskú republiku v medzinárodných súdnych orgánoch. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	Nad rámec navrhovanej právnej úpravy 
1. Z dôvodov uvedených k § 88 ods. 3 v čl. I odporúčame za čl. V vložiť nový čl. VI, ktorý znie: 

„Čl. VI 

Zákon č. 154/2001 Z.z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení zákona č. 669/2002 Z.z., zákona č. 458/2003 Z.z., zákona č. 462/2003 Z.z., zákona č. 548/2003 Z.z., zákona č. 561/2003 Z.z., zákona č. 365/2004 Z.z., zákona č. 530/2004 Z.z., zákona č. 586/2004 Z.z., zákona č. 609/2004 Z.z., zákona č. 122/2005 Z.z., zákona č. 622/2005 Z.z. a zákona č. 520/2008 Z.z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. V § 9 sa za odsek 6 vkladá nový odsek 7, ktorý znie: 

„(7) Prokurátor, ktorý vo funkcii národného člena zastupuje Slovenskú republiku v Eurojuste, má na území Slovenskej republiky počas dočasného pridelenia podľa odseku 6 právomoci prokurátora generálnej prokuratúry pôsobiaceho na úseku trestného práva.“. 

Doterajší odsek 7 sa označuje ako odsek 8. 

2. V § 92 ods. 1 sa vypúšťa druhá a tretia veta vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 36a. 

3. Za § 103 sa vkladá § 103a, ktorý vrátane nadpisu znie: 

„§ 103a 

Plat počas dočasného pridelenia k orgánu Európskej únie 

(1) Prokurátorovi, ktorý je dočasne pridelený k orgánu Európskej únie, patrí za podmienok ustanovených týmto zákonom plat vo výške zahraničného funkčného platu (ďalej len „zahraničný funkčný plat“). Zahraničný funkčný plat je súčin funkčného platu a platového koeficientu ustanoveného osobitným predpisom pre štátnych zamestnancov38a) (ďalej len „platový koeficient“). Suma zahraničného funkčného platu sa zaokrúhľuje na najbližší eurocent nahor. 

(2) Náhrady platu vo výške funkčného platu alebo jeho časti, príplatok k náhrade príjmu, príplatok k nemocenskému, príplatok k ošetrovnému, ďalší plat, odmena a paušálna náhrada spojená s výkonom funkcie prokurátora, na ktoré vznikne prokurátorovi nárok počas dočasného pridelenia k orgánu Európskej únie, sa vynásobia platovým koeficientom a zaokrúhlia na najbližší eurocent nahor. Tieto sumy sa na účely tohto zákona považujú za zahraničný funkčný plat. Ostatné zložky platu a iné peňažné nároky sa vyplácajú v rozsahu a za podmienok ustanovených týmto zákonom v sume pred prepočtom platovým koeficientom. 

(3) Prokurátorovi, ktorý je dočasne pridelený k orgánu Európskej únie, patrí popri zahraničnom funkčnom plate od prvého dňa dočasného pridelenia k orgánu Európskej únie aj náhrada výdavkov podľa osobitného zákona.38b) Počas dočasného pridelenia k orgánu Európskej únie má prokurátor právo aj na ostatné nároky vyplývajúce z jeho služobného pomeru prokurátora, a to v rozsahu a za podmienok ustanovených týmto zákonom. 

(4) Zahraničný funkčný plat a ostatné nároky priznané týmto zákonom poskytuje prokurátorovi až do skončenia jeho dočasného pridelenia služobný úrad. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky poskytuje prokurátorovi náhradu výdavkov podľa osobitného zákona38b) a jeho služobnému úradu uhrádza rozdiel medzi funkčným platom prokurátora a jeho zahraničným funkčným platom. 

(5) Služobný úrad poskytne prokurátorovi návratný preddavok na úhradu výdavkov v súvislosti s dočasným pridelením k orgánu Európskej únie, najviac do výšky dvojnásobku zahraničného funkčného platu určeného podľa odseku 1. Prokurátor je povinný poskytnutý návratný preddavok vrátiť najneskôr do šiestich mesiacov od prvého dňa mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu bol tento preddavok poskytnutý. Ak dočasné pridelenie prokurátora k orgánu Európskej únie skončí pred uplynutím šiestich mesiacov, prokurátor je povinný vrátiť poskytnutý preddavok najneskôr pred odchodom z cudziny. 

(6) Ustanovenia odsekov 1 až 5 sa nevzťahujú na prokurátora, ktorého dočasné pridelenie k orgánu Európskej únie nepresahuje šesť mesiacov. Na účely tohto zákona sa dočasné pridelenie k orgánu Európskej únie kratšie ako šesť mesiacov považuje za zahraničnú služobnú cestu.“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 38a a 38b znejú: 
„38a) § 99 zákona č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Opatrenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 622/2008 Z.z., ktorým sa ustanovuje platový koeficient pre príslušnú krajinu. 
Výnos Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 644/2008 Z.z. o podrobnostiach výpočtu platového koeficientu na účely zahraničného funkčného platu. 
38b) Štvrtá časť zákona č. 283/2002 Z.z. v znení neskorších predpisov.“. 

4. V § 122 odsek 4 znie: 

„(4) Zahraničný funkčný plat (§ 103a) prokurátora, ktorý je dočasne pridelený k orgánu Európskej únie, služobný úrad prevedie po vykonaní zákonných zrážok v deň výplaty platu na prokurátorom určený bankový účet zriadený v mieste jeho dočasného pridelenia. Ostatné zložky platu a iné peňažné nároky služobný úrad prevedie na prokurátorom určený účet v banke alebo pobočke zahraničnej banky v Slovenskej republike.“. 

5. Poznámka pod čiarou k odkazu 40a sa vypúšťa. 

6. Za § 265c sa vkladá § 265d, ktorý vrátane nadpisu znie: 

„§ 265d 

Prechodné ustanovenie účinné od ..... 2009 

Prokurátorovi, ktorý je dočasne pridelený k orgánu Európskej únie, služobný úrad doplatí rozdiel medzi platom vyplácaným od 1. januára 2009 a zahraničným funkčným platom ustanoveným v § 103a v najbližšom termíne na výplatu platu.“. 

Doterajší čl. VI. sa označí ako čl. VII. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadného charakteru. 

2. K navrhovanej právnej úprave v členení podľa jednotlivých článkov chýbajú prechodné ustanovenia. Musia sa doplniť, inak vyvolajú v praxi vážne aplikačné problémy. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 37 
Napriek tomu, že zákon zaraďuje ustanovenie § 151 ods. 6 medzi prechodné ustanovenia, svojím obsahom toto ustanovenie nepatrí medzi prechodné ustanovenia. Oprávnenie Súdnej rady Slovenskej republiky započítať do času výkonu funkcie sudcu aj inú právnu prax z dôvodu odstránenia tvrdosti zákona odporúčame systematicky zaradiť do ustanovenia § 82. Súčasne odporúčame zvážiť spojenie tejto právnej úpravy s právnou úpravou § 82 ods. 3 a zjednotiť subjekt, ktorý bude oprávnený rozhodovať o započítaní času do započítateľnej praxe. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú zmenu priamo v § 151 ods. 6 sa vhodnú. 	
GP SR 	K § 88 ods. 3 – nad rámec navrhovanej právnej úpravy 
Považujeme za nevyhnutné urýchlene pristúpiť k novelizácii § 88 ods. 3, ktorý ustanovuje spôsob určenia platu sudcu povereného plnením úloh v orgáne Európskej únie. S účinnosťou od 1. januára 2009 nie je možné podľa tohto ustanovenia určiť plat sudcu, ktorý je poverený plnením úloh v orgáne Európskej únie. 

Právna úprava § 88 ods. 3 sa opierala o právnu úpravu: 
- § 98 a 99 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe, 
- nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 164/2002 Z. z. o spôsobe výpočtu platovej relácie na výpočet časti platu v peňažných prostriedkoch v inej ako slovenskej mene a o obsahu cenovej dokumentácie na určenie platového koeficientu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 281/2007 Z. z., 
- opatrenia Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky z 11. júla 2008 č. 106.989/2008, ktorým sa ustanovujú platové relácie (oznámenie č. 268/2008 Z. z.). 

Článkom VII zákona č. 460/2008 Z. z., ktorým sa menia a dopĺňajú zákony v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v súvislosti so zavedením meny euro v Slovenskej republike, bola doterajšia právna úprava § 98 a 99 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe zásadným spôsobom zmenená a ustanovením § 169 tohto zákona bolo zrušené nariadenie vlády č. 164/2002 Z. z., ako aj opatrenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 106.989/2008 z 11. júla 2008. 

V právnej úprave účinnej od 1. januára 2009 sa pojem „platová relácia“ vôbec nevyskytuje a tento pojem ani nemožno nahradiť pojmom „platový koeficient“ (pozri aj právnu úpravu § 98 a 99 účinnú do 31. decembra 2008). Došlo by k značnému zníženiu zahraničného platu sudcu, a tým aj k porušeniu ústavného princípu právnej istoty a ochrany legálne nadobudnutých práv. 

Keďže ide o problém, ktorý sa vzťahuje aj na prokurátora dočasne prideleného k orgánu Európskej únie, navrhujeme predložený návrh zákona doplniť o nový čl. VI – návrh novely zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov, v ktorom navrhujeme riešenie uvedenej problematiky s tým, že takéto riešenie odporúčame prevziať aj do právnej úpravy vzťahujúcej sa na sudcov. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 6 
Ak bude prijatá nová právna úprava ustanovenia § 37, bod 6 je potrebné vypustiť bez náhrady. Nadpis „pod § 37“ je nadpisom § 37 a v bode 7 nie je uvedený. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. VI – nadobudnutie účinnosti zákona 
So zreteľom na charakter a účel nami navrhovanej právnej úpravy v čl. VI, ako aj nutnosť prijať novú právnu úpravu o zahraničnom funkčnom plate pre sudcov (pozri pripomienku k § 88 ods. 3 v čl. I), je potrebné ustanoviť osobitný dátum nadobudnutia účinnosti právnej úpravy zahraničného platu sudcov a prokurátorov. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 9 
V nadväznosti na vypustenie odseku 6 z ustanovenia § 22 a s cieľom zabrániť vzniku zmätočnej zákonnej úpravy je potrebné: 
- pristúpiť aj k novelizácii § 62 písm. j), § 77 ods. 3 písm. d) a § 82 ods. 2 písm. e) – v týchto ustanoveniach je potrebné nahradiť slová „podľa § 22 ods. 9“ slovami „podľa § 22 ods. 8“, 
- navrhnúť prechodné ustanovenie, ktoré ustanoví, čo sa rozumie funkčným platom na účely § 22 ods. 6 – pozri znenie § 151 ods. 9. 
 	O 	ČA 	Z hľadiska charakteru § 151 ods. 9 a jeho prípadnej aplikácie po dni účinnosti navrhovaného zákona nepovažujeme vykonanie zmeny navrhovanej v pripomienke za potrebné. 	
GP SR 	K čl. III 
K bodom 2 až 6 
Nesúhlasíme s navrhovaným spôsobom kreovania rady akadémie, ktorá je najvyšším orgánom Justičnej akadémie. Ak by bola prijatá navrhovaná právna úprava, kreovanie rady akadémie - má desať členov, by bolo v úplnej réžii predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Piatich členov by pod jeho vedením volila Súdna rada Slovenskej republiky, ďalších piatich by vymenúval samotný predseda Súdnej rady Slovenskej republiky; dvoch z nich na návrh generálneho prokurátora Slovenskej republiky. Rovnako, do právomoci predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky by malo patriť oprávnenie vymenúvať a odvolávať aj riaditeľa Justičnej akadémie (pozri navrhované znenie § 8 ods. 2 a 7), ktorý je štatutárnym orgánom Justičnej akadémie. Takouto právnou úpravou v spojení s právnou úpravou odvolávania členov rady akadémie (body 3 až 6) by predseda Súdnej rady Slovenskej republiky získal absolútny vplyv na činnosť Justičnej akadémie, a to pritom bez priamej zodpovednosti za jej činnosť. 

Uvedená právna úprava je neprijateľná aj z hľadiska ústavnosti. Súdna rada Slovenskej republiky je orgánom verejnej moci zriadeným Ústavou Slovenskej republiky (čl. 141a). Ústava Slovenskej republiky zriaďuje Súdnu radu Slovenskej republiky ako kolektívny orgán (jej zloženie je ustanovené v čl. 141a ods. 1). Predseda Súdnej rady Slovenskej republiky, ktorým je predseda Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (čl. 141a ods. 1 úvodná veta), nemá priznané žiadne rozhodovacie právomoci vo veciach, ktoré patria do pôsobnosti Súdnej rady Slovenskej republiky. Rozhodovacie právomoci priznáva Ústava Slovenskej republiky len Súdnej rade Slovenskej republiky (čl. 141a ods. 4) a zákonodarcu splnomocňuje len na ustanovenie podrobností o spôsobe ustanovenia členov Súdnej rady Slovenskej republiky, o jej pôsobnosti, o organizácii a o vzťahoch k orgánom správy súdnictva a k orgánom sudcovskej samosprávy (čl. 141a ods. 6). 

So zreteľom na skutočnosť, že Justičná akadémia je vzdelávacou inštitúciou s celoštátnou pôsobnosťou aj pre prokurátorov a právnych čakateľov prokuratúry (§ 3 ods. 1 a 2) a že je oprávnená overovať vedomosti a odborné predpoklady právnych čakateľov prokuratúry potrebné na výkon funkcie prokurátora vykonaním odbornej justičnej skúšky (§ 3 ods. 3), trváme na tom, aby piatich členov rady akadémie vymenúval a odvolával generálny prokurátor Slovenskej republiky. Platná právna úprava i navrhované znenie je vo vzťahu k prokuratúre Slovenskej republiky nevyvážené. Pripomíname, že Justičná akadémia vzdeláva cca 800 prokurátorov a 100 právnych čakateľov prokuratúry. Generálna prokuratúra Slovenskej republiky nebude namietať, ak predkladateľ predložený návrh zákona doplní o povinnosť Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky finančne prispievať na činnosť Justičnej akadémie zo svojich rozpočtových prostriedkov. 

Do úvahy prichádza aj iné legislatívne riešenie, nie však také, ktoré nebude rešpektovať ústavný princíp deľby moci, a tým aj čl. 1 ods. 1 prvú vetu Ústavy Slovenskej republiky. Navrhovaná právna úprava nesmie smerovať k úplnému uzavretiu súdneho systému a k vytvoreniu predpokladov pre vznik tzv. sudcovského štátu. 

Uvedené sa vzťahuje aj na odvolávanie členov rady akadémie. Právnu úpravu vzťahujúcu sa na ustanovenie a na odvolávanie členov rady akadémie vo vzájomnej súvislosti nie je možné dôsledne posúdiť v tomto pripomienkovom konaní. Tento návrh zákona totiž novelizuje zákon, ktorý ešte nie platný; t.č. sa nachádza iba v I. čítaní v Národnej rade Slovenskej republiky (číslo parlamentnej tlače 863)! Takýto postup predkladateľa považujeme za neprijateľnú ignoranciu zákonodarnej činnosti Národnej rady Slovenskej republiky. Uvedenú pripomienku uplatňujeme aj vo vzťahu k právnej úprave uvedenej v bodoch 7 až 15, 18 a 19. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadného charakteru. 
 	Z 	ČA 	Z rozporového konania vzišla právna úprava, ktorá zohľadní patričné zastúpenie a ingerenciu Generálnej prokuratúry SR pri kreovaní rady Justičnej akadémie. Rozpor bol odstránený. 	
GP SR 	K bodom 11 a 12 
Nesúhlasíme s navrhovaným oprávnením predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky vymenúvať do funkcie riaditeľa Justičnej akadémie (§ 8 ods. 2) a odvolávať riaditeľa Justičnej akadémie z tejto funkcie (§ 8 ods. 7), naviac, z dôvodov, ktoré riaditeľovi Justičnej akadémie nedávajú žiadnu záruku, že nebudú zneužité (pozri § 8 ods. 7 v návrhu vládneho zákona – číslo parlamentnej tlače 863). Takúto koncentráciu moci v rukách predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky považujeme za nerešpektovanie ústavného princípu deľby moci, a tým aj čl. 1 ods. 1 prvej vety Ústavy Slovenskej republiky. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. 	
GP SR 	K bodom 17 a 18 
Nesúhlasíme s navrhovaným oprávnením predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky vymenúvať a odvolávať predsedu a ďalších členov skúšobných komisií na vykonanie odbornej justičnej skúšky (§ 13 ods. 1) a vymenúvať a odvolávať náhradníkov členov skúšobných komisií (§ 13 ods. 3). Takúto koncentráciu moci v rukách predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky považujeme za nerešpektovanie ústavného princípu deľby moci, a tým aj čl. 1 ods. 1 prvej vety Ústavy Slovenskej republiky. Navrhujeme, aby takéto oprávnenia zákon priznal rade akadémie. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	A 	Z rozporového konania vzišiel návrh právnej úpravy, ktorý zohľadní požiadavky a patričnú participáciu Generálnej prokuratúry SR pri kreovaní skúšobných komisií. Rozpor nebol odstránený.  	
GP SR 	K bodu 1 
Odporúčame ponechať platné znenie § 27 ods. 1 s poukazom na kompetencie vlády Slovenskej republiky počas vojny a vojnového stavu, ktoré jej priznáva ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. 	
GP SR 	K bodom 7 až 14 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 37, ktorá zrušuje výberové konanie na funkciu predsedu okresného súdu a predsedu krajského súdu a ktorá zveruje do právomoci predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky oprávnenie vymenovať do takejto funkcie ktoréhokoľvek sudcu, a to bez ustanovenia akýchkoľvek právne relevantných zákonných podmienok. Jediným obmedzením je povinnosť predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky predložiť svoj návrh na vymenovanie na prerokovanie Súdnej rade Slovenskej republiky. Ide však o zbytočné obmedzenie snahy o uzákonenie svojvôle predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky, pretože prípadný nesúhlas Súdnej rady Slovenskej republiky nemá žiadny vplyv na rozhodnutie jej predsedu o tom, koho do funkcie predsedu okresného či krajského súdu vymenuje. 

Právna úprava § 37 má aj legislatívno-technické a vecné nedostatky. Zbytočne odkazuje na písmená a) až e) ustanovenia § 38 ods. 1 – toto ustanovenie nemá ďalšie písmená. Umožňuje, aby v časovo absolútne neobmedzenom období nikto nebol ustanovený do funkcie predsedu okresného súdu alebo krajského súdu. Povinnosť predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky predložiť Súdnej rade Slovenskej republiky návrh na vymenovanie nového predsedu súdu najneskôr 15 dní pred uplynutím funkčného obdobia doterajšieho predsedu súdu, prípadne najneskôr do 15 dní od zániku funkcie doterajšieho predsedu súdu nemá žiaden vplyv na trvanie prerokovania návrhu predsedu v Súdnej rady Slovenskej republiky či na rozhodnutie jej predsedu, koho a kedy vymenuje do funkcie predsedu súdu. Naviac, právna úprava § 37 abstrahuje od právnej úpravy § 38 ods. 1 a naň nadväzujúcej právnej úpravy. Napríklad, ak výkon funkcie predsedu súdu zaniká uplynutím kalendárneho mesiaca, v ktorom bolo písomné oznámenie o vzdaní sa funkcie doručené predsedovi Súdnej rady Slovenskej republiky, nechápeme, prečo by mal zákonodarca ponechať na rozhodnutí predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky, či návrh Súdnej rade Slovenskej republiky podá najneskôr 15 dní pred uplynutím funkčného obdobia doterajšieho predsedu súdu alebo najneskôr do 15 dní od zániku jeho funkcie. 

Nesúhlasíme ani s mechanickým prenesením doterajších kompetencií ministra spravodlivosti Slovenskej republiky pri odvolávaní predsedu okresného súdu alebo krajského súdu na predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Takéto oprávnenia predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky spolu s vágne určenými zákonnými podmienkami na odvolanie predsedu súdu z funkcie a súčasne v spojení s jeho výlučným oprávnením rozhodovať o tom, kto bude predsedom súdu, nemá miesto v právnom štáte. 

Namietaná právna úprava v podstate zavádza monokratický mechanizmus do správy súdnictva prostredníctvom funkcie predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Slovo „monokracia“ pochádza z gréčtiny a používa sa na označenie jedinovlády, je ekvivalentom slova „autokracia“, ktoré sa používa na označenie neobmedzenej vlády jedinca s absolútnou, neobmedzenou mocou. 

V právnom štáte musí byť vytvorený účinný systém právnych a politických záruk legality. Činnosť štátu musí mať právny základ a musí byť realizovaná v rámci platného práva. Imanentným princípom právneho štátu je zvrchovanosť ústavy a zákona, ktorý zabraňuje svojvôli a vedie k právnej istote. Už CH. L. Montesquieu povedal, že „každý človek, ktorý vlastní moc, má sklon ju zneužívať. Pokračuje, kým nenarazí na určité hranice.“. Jediným riešením je vytvorenie účinného systému záruk proti zneužívaniu moci a zneužívaniu práva. Jedným z týchto prostriedkov je uplatňovanie princípu deľby moci na zákonodarnú, výkonnú a súdnu moc, ktoré sú v parlamentnej demokracii autonómne a vzájomne prepojené len väzbami ústavnej kontroly a spolupráce. Takto argumentoval generálny prokurátor Slovenskej republiky aj proti doterajším oprávneniam ministra spravodlivosti Slovenskej republiky v návrhu na začatie konania o súlade právnych predpisov sp. zn. GÚs 4040/04, ktorý Ústavný súd Slovenskej republiky prijal na konanie. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. 	
GP SR 	K bodu 16 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 41 a trváme na tom, že právna úprava zániku funkcie podpredsedu súdu, rovnako ako právna úprava zániku funkcie predsedu súdu, musí dávať záruku proti zneužívaniu moci a zneužívaniu práva. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. 	
GP SR 	K bodu 15 
V snahe zabrániť koncentrácii moci nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 40, ktorá iba mechanicky prenáša doterajšie oprávnenie ministra spravodlivosti Slovenskej republiky vymenúvať podpredsedu súdu na predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Ak však predkladateľ zmení spôsob kreovania funkcie predsedu súdu, pripomienku uplatnenú k ustanoveniu § 40 stiahneme. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 8 
Z § 22 ods. 3 vypustiť i slová „ministra alebo“. 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie, avšak vzhľadom na vypustenie predmetného ustanovenia ako celku sa stáva bezpredmetnou.  	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 10 
Odporúčame takto preformulovať: „V § 22 ods. 8 sa slová „podľa odseku 8“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 7“ a vypúšťajú sa slová „alebo 6“.“. 	O 	ČA 	S prihliadnutím na vypustenie pôvodného odseku 3 a ponechanie pôvodného odseku 6 (i keď obsahovo zmeneného) dochádza v prečíslovaniu všetkých vnútorných odkazov v § 22 ods. 8. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 6 
Text bodu 6 odporúčame takto preformulovať: „V § 6 ods. 10 sa slovo „minister“ vo všetkých tvaroch nahrádza slovami „predseda súdnej rady“ v príslušnom tvare. 	O 	ČA 	Bol zvolený čiastočne odlišný model formulácie navrhovanej zmeny; k tomu viď pripomienky ostatných pripomienkujúcich subjektov. 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 2 
Keďže v § 20 ods. 1 písm. c) bola na označenie ministra spravodlivosti Slovenskej republiky zavedená legislatívna skratka „minister“ odporúčame takto preformulovať bod 2: „V § 27 ods. 3 sa slovo „minister“ nahrádza slovami „predseda súdnej rady“.“. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 18 
 
Pre väčšiu zrozumiteľnosť odporúčame v úvodnej vete bodu pred paragrafovú značku doplniť slová „celom texte“.  	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 23 
 
V predvetí § 73 ods. 1 opraviť odkaz. Citované ustanovenie ( § 71 ods. 1 písm. k) ) totiž neexistuje. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 23 
Vzhľadom k zmene § 73 odporúčame upraviť tiež § 45 ods. 8, ktorý naň v súvislosti s pôvodnou pôsobnosťou ministerstva pri správe súdov odkazuje.  	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 25 
 
V § 79 ods. 1 upraviť aj časť vety za bodkočiarkou, upravujúcu spracúvanie ďalších údajov ministerstvom spravodlivosti, ktoré tvoria centrálny informačný systém. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 36 
 
Dopracovať § 84 ods. 4 a 5 upravujúce povinnosť predloženia podkladov k tvorbe rozpočtu krajských súdov a Špeciálneho súdu súdnej rade a ministerstvu, nie Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky, hoci práve na tento orgán prejde pôsobnosť správcu rozpočtovej kapitoly. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V bodu 39 
 
Odporúčame upraviť celý odsek 1. Podľa druhej vety tohto odseku totiž rozpočtové prostriedky pre okresné súdy v obvode príslušného krajského súdu rozpisuje krajský súd z rozpočtových prostriedkov preň rozpísaných ministerstvom, nie Najvyšším súdom Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. V 
 
Doplniť ustanovenia o prechode práv a povinností z pracovnoprávnych vzťahov, štátnozamestnaneckých vzťahov a iných právnych vzťahov osôb vykonávajúcich úlohy v organizačných útvaroch Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky na Najvyšší súd Slovenskej republiky a Súdnu radu slovenskej republiky v závislosti od pôsobnosti, ktorá na ten-ktorý orgán z ministerstva prechádza. 
 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava v pripomienke by bola aktuálna v prípade právneho nástupníctva z titulu zániku jedného subjektu práva, ktorého práva a povinnosti napr. z pracovnoprávnych vzťahov, štátnozamestnaneckých vzťahov a iných právnych vzťahov osôb by preberal nástupnícky subjekt práva. V tomto prípade však dochádza k prechodu kompetencií medzi dvoma subjektami práva čo samo o sebe nezakladá dôvodnosť právnej úpravy vymedzenej v navrhovanej pripomienke. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 11 
Pokiaľ sa v dôvodovej správe uvádza, že mechanizmus výberového konania, ako aj navrhovania najúspešnejšieho uchádzača o funkciu riaditeľa Justičnej akadémie zostáva zachovaný, podľa návrhu § 8 ods. 2 tomu tak nie je. Odporúčame preto text bodu 11 nahradiť týmto textom: „V § 8 ods. 2 znie: „Riaditeľa na návrh rady vymenúva predseda súdnej rady na päť rokov. Rada na základe výsledkov výberového konania určí poradie úspešných kandidátov a predsedovi súdnej rady navrhne na funkciu riaditeľa kandidáta, ktorý sa umiestnil podľa rozhodnutia výberovej komisie ako prvý v poradí.“.“. 	O 	A 	Znenie dôvodovej správy bolo zosúladené s návrhom zákona. 	
NBÚ 	K čl. I bod 8 
V čl. I bod 8 odporúčame na konci bodku vypustiť a doplniť slová „a slová „ministra alebo““. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. II bod 3 
V čl. II odporúčame bod 3 upraviť nasledovne: „V poznámke pod čiarou k odkazu 4 sa citácia „Napríklad zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ nahrádza citáciou „Napríklad zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 757/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka (bod 38 ods. 3 prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády SR). 
 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č-385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmien a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 8 
Vzhľadom na navrhovanú zmenu v § 22 ods. 3 upozorňujeme, že v tomto ustanovení je následne potrebné vypustiť aj slová „ministra alebo“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. V bod 23 
Upozorňujeme na nesprávny vnútorný odkaz v prvej časti vety v § 73 ods. 1. V navrhovanom znení sa § 71 nečlení na odseky a neobsahuje ani písmeno k). 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. V bod 39 
Vzhľadom na zmenu navrhovanú v § 87 prvej vete upozorňujeme, že zmeny je potrebné vykonať aj v druhej vete tohto ustanovenia, keďže odkazuje na rozpis rozpočtových prostriedkov ministerstvom podľa prvej vety. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bod 38  
zákon o sudcoch a prísediacich neobsahuje § 151n, preto odporúčame uviesť novo vložený § 151o ako § 151n. 	O 	N 	§ 151n bol v zákone č. 385/2000 Z. z. zavedený novelou, resp. zákonom č. 59/2009 Z. z., ktorým došlo k zrušeniu vojenských súdov. 	
MH SR 	K čl.III bod 5  
v uvedenom novelizačnom bode je nesprávne uvedené označenie ustanovenia, ktoré sa novelizuje. Predpokladáme, že správne by malo byť uvedené § 6 ods. 10. 

 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. V dôvodovej správe je však zdôraznené, že predkladaná zmena zákona o Justičnej akadémii je spracovaná zohľadňujúc novelu predmetného zákona, ktorá sa už nachádza v druhom čítaní v Národnej rade SR (tlač 863) a ktorej schválenie bude predchádzať pripomienkovanej novele. 	
MH SR 	K čl. III bod 6  
v uvedenom novelizačnom bode je nesprávne uvedené označenie ustanovenia, ktoré sa novelizuje. Predpokladáme, že správne by malo byť uvedené § 6 ods. 8  	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. V dôvodovej správe je však zdôraznené, že predkladaná zmena zákona o Justičnej akadémii je spracovaná zohľadňujúc novelu predmetného zákona, ktorá sa už nachádza v druhom čítaní v Národnej rade SR (tlač 863) a ktorej schválenie bude predchádzať pripomienkovanej novele. 	
MH SR 	K čl. III bod 8  
v uvedenom novelizačnom bode je nesprávne uvedené označenie ustanovenia, ktoré sa novelizuje. Predpokladáme, že správne by malo byť uvedené § 7 písm. e) 

 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. V dôvodovej správe je však zdôraznené, že predkladaná zmena zákona o Justičnej akadémii je spracovaná zohľadňujúc novelu predmetného zákona, ktorá sa už nachádza v druhom čítaní v Národnej rade SR (tlač 863) a ktorej schválenie bude predchádzať pripomienkovanej novele. 	
MH SR 	K čl. III bod 9  
v uvedenom novelizačnom bode je nesprávne uvedené označenie ustanovenia, ktoré sa novelizuje. Predpokladáme, že správne by malo byť uvedené § 7 písm. g) 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. V dôvodovej správe je však zdôraznené, že predkladaná zmena zákona o Justičnej akadémii je spracovaná zohľadňujúc novelu predmetného zákona, ktorá sa už nachádza v druhom čítaní v Národnej rade SR (tlač 863) a ktorej schválenie bude predchádzať pripomienkovanej novele. 	
MH SR 	K čl. III bod 10  
zákon o Justičnej akadémii neobsahuje § 7a 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. V dôvodovej správe je však zdôraznené, že predkladaná zmena zákona o Justičnej akadémii je spracovaná zohľadňujúc novelu predmetného zákona, ktorá sa už nachádza v druhom čítaní v Národnej rade SR (tlač 863) a ktorej schválenie bude predchádzať pripomienkovanej novele. 	
MH SR 	K čl. V bod 1 a 2  
zákon o súdoch neobsahuje členenie § 27 na jednotlivé odseky 	O 	N 	Rozčlenenie § 27 na odseky bolo vykonané zákonom č. 59/2009 Z. z. 	
MH SR 	K čl. V bod 9  
v uvedenom bode odporúčame slovo „súdnej rade“ z gramatického hľadiska uviesť ako „súdnej rady“ 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. V bod 21  
uvedeným bodom sa podľa nášho názoru novelizuje § 67 ods. 1 písm. c), odporúčame preto správne uvedenie označenia tohto ustanovenia podľa našej pripomienky 

 	O 	N 	Pripomienka vzatá na vedomie. Dávame však do pozornosti nové znenie predmetného ustanovenia účinné od 1. apríla 2009 (zákon č. 59/2009 Z. z.). 	
KS KE 	Návrhu zákl. č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a zmene a doplnení niektorých zákonov 
 
Na základe rozhodnutia Sudcovskej rady Krajského súdu v Košiciach zo dňa 16.3.2009 v rámci pripomienkového konania zasielame Vám nasledovné: 

Pripomienky 
k návrhu zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich 
a zmene a doplnení niektorých zákonov 

Predkladaný návrh právnej úpravy, ktorý sa týka zákonov upravujúcich status sudcov, správu súdov, postavenie Súdnej rady SR, justičnej akadémie a rozpočtových pravidiel verejnej správy spĺňa sledovaný účel o posilnení a rozšírení jej zákonných záruk v oblasti organizácie, riadenia a správy súdov na úkor výkonnej moci, ako aj celkovú zmenu mechanizmu tvorby rozpočtu súdov a ich financovania vrcholnými orgánmi súdnej moci (zahrnutím do rozpočtovej kapitoly Najvyššieho súdu SR). 

Vyslovujeme súhlas so zámerom predkladateľa, keďže po dlhoročnom období má zabezpečiť presun kompetencií z výkonnej moci na vrcholné orgány súdnej moci vytvorením inštitucionálnych predpokladov pre reálnu nezávislosť súdov a stabilizáciu pozície súdnictva vo vzťahu k zákonodarnej a výkonnej moci. 

Navrhované zmeny odstránia neprípustné ovplyvňovanie súdnej moci prostredníctvom ekonomických nástrojov zo strany výkonnej moci, ako aj súčasnú diskrimináciu súdnictva v oblasti nezávislého finančného zabezpečenia, ktorá je priznaná už všetkým ostatným ústavným orgánom Slovenskej republiky. 

Navrhujeme preto len čiastočné zmeny a doplnenia predmetného návrhu novely zákonov. 

A/ Článok I bod 16. 

Ustanovenie § 29 ods. 1, 2 zák. č. 385/2000 Z.z. upravuje výberové konanie na funkciu sudcu a na postup sudcu na súd vyššieho stupňa. 

Nie je upravený postup na výberové konanie na predsedu senátu krajského súdu (Špeciálneho súdu) a Najvyššieho súdu SR. 

Z ustanovenia § 15 ods. 1 zákona nepochybne vyplýva, že do funkcie predsedu senátu vymenuje sudcu predseda príslušného súdu zo sudcov tohto súdu na základe výsledkov výberového konania. 

Navrhujeme preto doplniť o § 29 o odsek 3, ktorý by riešil otázku postupu súdu pri výberovom konaní na predsedu senátu krajského súdu (Špeciálneho súdu) a Najvyššieho súdu SR. 

Navrhujeme nasledovné znenie: 

§ 29 ods. 3 v znení 

Výberové konanie na funkciu predsedu senátu krajského súdu, Špeciálneho súdu a Najvyššieho súdu SR vyhlasuje predseda súdu, na ktorom je voľné funkčné miesto predsedu senátu. 

Výberové konanie uskutočňuje výberová komisia zložená z dvoch členov navrhnutých sudcovskou radou príslušného krajského súdu, na ktorom je vyhlásené výberové komisie a troch členov navrhnutých kolégiom predsedov sudcovských rád obvodu krajského súdu. 

Ak ide o výberové konanie na predsedu senátu najvyššieho súdu a Špeciálneho súdu navrhuje členov výberovej komisie príslušná sudcovská rada. 

Pre uznášanie sa výberovej komisie a jej hlasovanie platia primerané ustanovenia § 29 ods. 1 zákona. 

Odôvodnenie: 

Zloženie výberovej komisie sa navrhuje odlišne od výberového konania na voľné miesto sudcu alebo na postup sudcu na súd vyššieho stupňa, keďže pri výbere osoby sudcu a jeho kariérnom postupe participujú zástupcovia ministerstva a Súdnej rady SR. Pri zúženom okruhu uchádzačov (len sudcovia z príslušného krajského súdu, Špeciálneho súdu a Najvyššieho súdu SR) je potrebné zachovať participáciu orgánov samosprávy na výberovom konaní. Ponecháva sa zároveň kompetencia príslušného predsedu súdu, ako predstaviteľa správy súdov, na vymenovaní členov výberovej komisie. 

B/ Bod 21 (k § 65 ods. 3 zák. č. 385/2000 Z.z. navrhujeme aj úpravu § 66 v nasledujúcom znení): 

V § 66 ods. 2, 3 zákona sa vynecháva slovné spojenie .... vojenských obvodových súdov a vyššieho vojenského súdu. 

Odôvodnenie: 

Z predloženého materiálu je zrejmé, že dochádza ku dňu 1.4.2009 k zrušeniu (zániku) vojenských súdov. V rámci úpravy základného platu sudcu je potrebné túto skutočnosť premietnuť tým, že do platových stupňov sa nezaraďujú sudcovia vojenských obvodových súdov a vyššieho vojenského súdu. 

C/ Bod 34 (§ 120 zák. č. 385/2000 Z.z.): 

Navrhujeme doplniť o § 120 ods. 2 v nasledujúcom znení: 

V § 120 ods. 2 vypúšťa sa písm. b/. 

Odôvodnenie: 

Podľa platnej úpravy návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať aj verejný ochranca práv. 

Ponechanie kompetencie uvedeného subjektu na podávanie návrhu na disciplinárne konanie voči sudcovi považujeme za nesúladné s Ústavou SR. 

Z ustanoveného článku 151a ods. 1 Ústavy vyplýva, že verejný ochranca práv je nezávislý orgán, ktorý sa podieľa .... na ochrane základných práv a slobôd fyzických a právnických osôb pri konaní a rozhodovaní alebo nečinnosti orgánov verejnej správy. 

Keďže je zrejmé, že súd nie je orgánom verejnej správy a ústavodarca mu nepriznal žiadne oprávnenia vo vzťahu k súdom a sudcom, nemôže mu potom priznať naviac zákon kompetencie, ktoré mu nepridelila Ústava SR. 

Ide teda o rozpor s článkom 151a ods. 1 a s článkom 2 ods. 2 Ústavy SR, ktorý limituje zákonodarcu pri prijímaní zákonov upravujúcich predmet ústavnej úpravy. Na túto skutočnosť bolo poukázané aj v návrhu Generálneho prokurátora SR v podaní návrhu na Ústavný súd SR v roku 2002 (týkajúci sa súdnictva) ohľadne oprávnenia verejného ochrancu podať návrh na začatie disciplinárneho konania (bod 13 návrhu). 

D/ Článok II 

Zák. č. 185/2002 Z.z. o Súdnej rade SR v platnom znení 

V bode 1 navrhujeme odlišný procesný postup (návrh § 4 ods. 1 písm. f/). 

Predmetný návrh upravuje pôsobnosť Súdnej rady o prerokovaní návrhu na vymenovanie sudcu do funkcie predsedu okresného súdu, predsedu krajského súdu a predsedu špeciálneho súdu. 

V tejto súvislosti sa navrhuje v článku V bod 7 (v novele § 37 zák. č. 757/2004 Z.z. o súdoch) úprava spočívajúca v tom, že predseda Súdnej rady požiada súdnu radu o prerokovanie návrhu na vymenovanie sudcu do funkcie predsedu súdu. 

Pri odvolávaní predsedu okresného súdu, krajského súdu a predsedu Špeciálneho súdu sa navrhuje pôsobnosť Súdnej rady spočívajúca v schvaľovaní návrhu na odvolanie. S týmto ustanovením korešponduje článok V bod 11 návrhu novely zák. č. 757/2004 Z.z. o súdoch, ktorý upravuje, že so súhlasom Súdnej rady minister odvolá predsedu súdu. 

Odôvodnenie: 

Z dôvodovej správy predkladateľa vyplýva, že pri prijatí ústavného zákona č. 90/2001 Z.z., ktorým sa zakotvil orgán reprezentujúci súdnictvo ako celok (Súdna rada SR) sa mal obmedziť neopodstatnene veľký vplyv výkonnej moci na moc súdnu a zabezpečiť presun dôležitých a z hľadiska nezávislosti súdnictva citlivých kompetencií v personálnej a organizačnej oblasti na reprezentatívny orgán súdnej moci. 

Podľa úmyslu ústavodarcu, pri prijímaní novely ústavy „zmyslu obsahového naplnenia princípu nezávislosti súdnictva a jeho oddelenia od ostatných orgánov štátu zodpovedá aj ustanovený okruh kompetencií Súdnej rady, ktorý zabezpečuje jej zásadný vplyv na riešenie najzákladnejších a pre organizáciu výkonu a správy súdnictva existenčných otázok“. 

Jednoznačne je potrebné súhlasiť so zámerom, že vzhľadom na postavenie predsedu súdu a jeho kľúčovú úlohu v oblasti riadenia a správy súdov je potrebná komplexná zmena mechanizmu ustanovovania predsedov súdu (okrem predsedu Najvyššieho súdu SR, kde to upravuje Ústava SR). 

Vychádzajúc z uvedených skutočností o význame postavenia predsedu súdu pri riadení a správe súdu, ktorá má zásadný vplyv na zabezpečenie organizácie, výkonu a správy súdnictva, v súlade s úmyslom ústavodarcu o posilnení kompetencií orgánu, ktorý reprezentuje súdnictvo ako celok je správne aj pri menovaní uvedeného predstaviteľa správy súdov upraviť kompetenciu Súdnej rady o udeľovaní súhlasu na menovanie sudcu za predsedu súdu. 

Týmto spôsobom sa zabezpečí jednotnosť postupu (kompetencie Súdnej rady súhlasiť a kompetencie predsedu Najvyššieho súdu SR navrhovať) pri menovaní i odvolávaní predsedov súdov. 

Zároveň sa tým rešpektuje celková navrhovaná koncepcia, že predseda Súdnej rady má mať kompetencie len v otázkach, kde sa vyžaduje operatívne riešenie situácie. Menovanie predsedu súdu, tak ako jeho odvolávanie, obsahovo nie je možné považovať za takúto záležitosť. 

Zjednotenie postupu menovania a odvolávania predsedov súdov so súhlasom Súdnej rady na návrh predsedu Súdnej rady považujeme za koncepciu, ktorá rešpektuje úmysel ústavodarcu, takže je kompatibilná s ústavnou úpravou o zamýšľanom okruhu kompetencií Súdnej rady, ktorým sa zabezpečiť zásadný vplyv Súdnej rady pri riešení najzákladnejších otázok aj v oblasti správy súdnictva. 

Navrhujeme preto v § 4 ods. 1 písm. f/ zák. č. 185/2000 Z.z. nasledovné znenie: 

Schvaľuje návrhy na vymenovanie sudcu do funkcie predsedu okresného súdu, predsedu krajského súdu a predsedu Špeciálneho súdu. 

E/ V článku V bod 7 (zák. č. 757/2004 Z.z. o súdoch) navrhujeme nasledovnú zmenu v tomto znení: 

Predseda Súdnej rady najneskôr 15 dní pred uplynutím funkčného obdobia predsedu súdu alebo najneskôr do 15 dní odo dňa zániku funkcie predsedu súdu z dôvodov podľa § 38 ods. 1 písm. a/ - e/ požiada Súdnu radu o súhlas na vymenovanie sudcu do funkcie predsedu súdu. 

V ostatných navrhovaných častiach noviel predmetných zákonov nenavrhujeme doplnenie ani zmenu citovaných zákonov. 

Vyslovujeme presvedčenie, že len prijatím navrhovaných zásadných legislatívnych zmien, spočívajúcich v presune kompetencií z výkonnej moci na vrcholných predstaviteľov súdnej moci, sa odstráni súčasný negatívny stav, ktorý obsahovo porušuje princípy nezávislosti súdov, ako jednej zo základných ústavných princípov demokratického a právneho štátu, ako aj princíp deľby moci a princíp ústavnej rovnováhy. 

V Košiciach dňa 16.3.2009 

JUDr. Juraj Sopoliga 
predseda Sudcovskej rady 
Krajského súdu v Košiciach 

 	Z 	N 	Právna úprava výberového konania je upravená v § 29 ods. 1 a ods. 2. Ustanovenie § 66 bolo zmenené zákonom č. 59/2009 Z. z. zohľadňujúc pri tom zrušenie vojenských súdov. Účelom navrhovanej právnej úpravy nie je riešenie problematiky oprávnenia verejného ochrancu práv podávať návrhy na začatie disciplinárneho konania. Účelom navrhovanej právnej úpravy je spružniť proces kreovanie funkcie predsedov OS a KS, resp. ŠS, aby nenastala situácia, že funkcie budú pre nedostatok konsenzu v súdnej rade dlhodobo neobsadené. Súhlas súdnej rady s odvolaním predsedu súdu je výraznou zmenou oproti doterajšiemu stavu stabilizuje postavenie predsedu súdu vo vzťahu k orgánu, ktorý ho vymenoval.  	
KS KE 	návrhu zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a zmene a doplnení niektorých zákonov 
Pripomienky 
k návrhu zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich 
a zmene a doplnení niektorých zákonov 

Predkladaný návrh právnej úpravy prijali sudcovia veľmi pozitívne a podporujú jej prijatie. 

Iba v jednom prípade (JUDr. Ľudmila Babjaková) boli predložené negatívne pripomienky smerujúce k úplnému stiahnutiu návrhu z pripomienkového konania. Pripomienky JUDr. Babjakovej Vám v prílohe zasielame. 

Navrhujeme len čiastočné zmeny a doplnenia predmetného návrhu. 

A/ Článok I bod 16. 

Ustanovenie § 29 ods. 1, 2 zák. č. 385/2000 Z.z. upravuje výberové konanie na funkciu sudcu a na postup sudcu na súd vyššieho stupňa. 

Nie je upravený postup na výberové konanie na predsedu senátu krajského súdu (Špeciálneho súdu) a Najvyššieho súdu SR. 

Z ustanovenia § 15 ods. 1 zákona nepochybne vyplýva, že do funkcie predsedu senátu vymenuje sudcu predseda príslušného súdu zo sudcov tohto súdu na základe výsledkov výberového konania. 

Navrhujeme preto doplniť o § 29 o odsek 3, ktorý by riešil otázku postupu súdu pri výberovom konaní na predsedu senátu krajského súdu (Špeciálneho súdu) a Najvyššieho súdu SR. 

Navrhujeme nasledovné znenie: 

§ 29 ods. 3 v znení 

Výberové konanie na funkciu predsedu senátu krajského súdu, Špeciálneho súdu a Najvyššieho súdu SR vyhlasuje predseda súdu, na ktorom je voľné funkčné miesto predsedu senátu. 

Výberové konanie uskutočňuje výberová komisia zložená z dvoch členov navrhnutých sudcovskou radou príslušného krajského súdu, na ktorom je vyhlásené výberové komisie a troch členov navrhnutých kolégiom predsedov sudcovských rád obvodu krajského súdu. 

Ak ide o výberové konanie na predsedu senátu najvyššieho súdu a Špeciálneho súdu navrhuje členov výberovej komisie príslušná sudcovská rada. 

Pre uznášanie sa výberovej komisie a jej hlasovanie platia primerané ustanovenia § 29 ods. 1 zákona. 

Odôvodnenie: 

Zloženie výberovej komisie sa navrhuje odlišne od výberového konania na voľné miesto sudcu alebo na postup sudcu na súd vyššieho stupňa, keďže pri výbere osoby sudcu a jeho kariérnom postupe participujú zástupcovia ministerstva a Súdnej rady SR. Pri zúženom okruhu uchádzačov (len sudcovia z príslušného krajského súdu, Špeciálneho súdu a Najvyššieho súdu SR) je potrebné zachovať participáciu orgánov samosprávy na výberovom konaní. Ponecháva sa zároveň kompetencia príslušného predsedu súdu, ako predstaviteľa správy súdov, na vymenovaní členov výberovej komisie. 

B/ Bod 21 (k § 65 ods. 3 zák. č. 385/2000 Z.z. navrhujeme aj úpravu § 66 v nasledujúcom znení): 

V § 66 ods. 2, 3 zákona sa vynecháva slovné spojenie .... vojenských obvodových súdov a vyššieho vojenského súdu. 

Odôvodnenie: 

Z predloženého materiálu je zrejmé, že dochádza ku dňu 1.4.2009 k zrušeniu (zániku) vojenských súdov. V rámci úpravy základného platu sudcu je potrebné túto skutočnosť premietnuť tým, že do platových stupňov sa nezaraďujú sudcovia vojenských obvodových súdov a vyššieho vojenského súdu. 

C/ Bod 34 (§ 120 zák. č. 385/2000 Z.z.): 

Navrhujeme doplniť o § 120 ods. 2 v nasledujúcom znení: 

V § 120 ods. 2 vypúšťa sa písm. b/. 

Odôvodnenie: 

Podľa platnej úpravy návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať aj verejný ochranca práv. 

Ponechanie kompetencie uvedeného subjektu na podávanie návrhu na disciplinárne konanie voči sudcovi považujeme za nesúladné s Ústavou SR. 

Z ustanoveného článku 151a ods. 1 Ústavy vyplýva, že verejný ochranca práv je nezávislý orgán, ktorý sa podieľa .... na ochrane základných práv a slobôd fyzických a právnických osôb pri konaní a rozhodovaní alebo nečinnosti orgánov verejnej správy. 

Keďže je zrejmé, že súd nie je orgánom verejnej správy a ústavodarca mu nepriznal žiadne oprávnenia vo vzťahu k súdom a sudcom, nemôže mu potom priznať naviac zákon kompetencie, ktoré mu nepridelila Ústava SR. 

Ide teda o rozpor s článkom 151a ods. 1 a s článkom 2 ods. 2 Ústavy SR, ktorý limituje zákonodarcu pri prijímaní zákonov upravujúcich predmet ústavnej úpravy. Na túto skutočnosť bolo poukázané aj v návrhu Generálneho prokurátora SR v podaní návrhu na Ústavný súd SR v roku 2002 (týkajúci sa súdnictva) ohľadne oprávnenia verejného ochrancu podať návrh na začatie disciplinárneho konania (bod 13 návrhu). 

V Košiciach dňa 19.3.2009 

JUDr. Imrich V o l k a i 
predseda krajského súdu 
Príloha: pripomienky JUDr. Babjakovej 

JUDr. Ľudmila Babjaková, 
predsedníčka občianskoprávneho senátu Krajského súdu v Košiciach 

JUDr. Imrich Volkai 

predseda Krajského súdu 
v Košiciach 

Pripomienky k návrhu novely zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení ďaľších justičných zákonov 

K spôsobu spracovania a predloženia materiálu: 

Ako vyplýva z dôvodovej správy, „účelom navrhovanej právnej úpravy je posilnenie nezávislosti súdnictva v Slovenskej republike formou rozšírením (asi rozšírenia) zákonných záruk nezávislosti v oblasti organizácie, riadenia a správy súdov na úkor výkonnej moci, prenesením (asi prenesenia) príslušných zákonných oprávnení na súdnu radu resp. Najvyšší súd Slovenskej republiky v súlade s predpokladmi a zámermi ústavodarného orgánu, ktoré boli určujúce a ktoré formovali výsledné znenie ústavného zákona č. 90/2001 Z.z., ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky“ a že „od prijatia zákona č. 757/2004 Z.z. o súdoch ide o najzásadnejšiu právnu úpravu v oblasti organizácie, riadenia a správy súdov v Slovenskej republike“, pričom „navrhovaná právna úprava nadväzuje na vykonané zmeny a je logickým pokračovaním zmien, ktorých realizácia je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie všeobecne uznávaných a požadovaných medzinárodných štandardov nezávislosti súdnictva ako aj naplnenia ústavného konštituovania súdnej rady a ústavnej úpravy nezávislosti súdnej moci“. 

Práve vzhľadom na účel a význam tejto úpravy, ktorou vlastne má byť dovŕšený dlhoročný proces budovania nezávislej súdnej moci v našej spoločnosti, je zarážajúce, že navrhovaná právna úprava bola predložená na pripomienkové konanie bez náležitej odbornej diskusie a prípravy hodnej jej významu. Pokiaľ viem, ani Združenie sudcov Slovenska ako stavovská organizácia, ktorá bola od počiatku určitým lídrom ale aj garantom týchto zmien, už dnes nemá legislatívny výbor, ktorý by sa takejto práci venoval a ani zo zápisníc Súdnej rady SR nevyplýva, že by táto navrhovaná právna úprava bola pripravovaná v súčinnosti s ňou (čo by sa vzhľadom na postavenie Súdnej rady a charakter tejto úpravy priam žiadalo), ale ani že by bola s ňou konzultovaná či aspoň pripomienkovaná a to aspoň takým spôsobom, ako to bolo u nedávnych noviel týchto zákonov, účinných od 1.1.2009. Ide o iniciatívny návrh ministra spravodlivosti – a z takéhoto postupu vyplýva, že navrhovaná úprava zodpovedá len jeho vlastnej predstave dobudovania nezávislej súdnej moci. 

K takémuto názoru ma vedie aj to, že (hoci nemám k dispozícii materiál Ministerstva spravodlivosti SR 20317/2008-10 Návrh komplexného materiálu týkajúci sa ďaľšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do r. 2010) vzhľadom na obsah Uznesenia Súdnej rady Slovenskej republiky č. 349 zo dňa 16. septembra 2008, ktorým reagovala na tento materiál, sa nezdá , že by sa tento materiál zaoberal tým, čo obsahuje navrhovaná právna úprava. Ak by to tak bolo, Súdna rada SR by vo svojom stanovisku naň určite reagovala. 

Za daného stavu je aj lehota na pripomienkovanie tohto návrhu (od 27.2. do 19.3.2009) absolútne neprimeraná dôležitosti tohto materiálu. Ak už bol taký materiál spracovaný len ako iniciatívny materiál ministra spravodlivosti, mal byť najprv predložený na širokú odbornú diskusiu. 

Ústavné zakotvenie Súdnej rady SR (úst. zákon č. 90/1991 Z.z.) a zákon o Súdnej rade SR (zákon č. 185/2002 Z.z.) sa zrodili po dlhoročnej príprave a ešte stále nejde o dokonalú právnu úpravu. Stále nie je celkom jasné, akým orgánom vlastne Súdna rada SR je – ani Ústava SR ju v čl. 141a vlastne nedefinuje tak, že ide o najvyšší orgán správy súdnictva (aj keď sa tak vníma). Jej kompetencie vyplývajú z ústavy a najmä zo zákona, no ešte stále sú vo vývoji – svedčia o tom viaceré novelizácie zákona ale aj horeuvedené uznesenie Súdnej rady, z ktorého vyplýva celý okruh problémov, ktorým je ešte potrebné venovať pozornosť. Postavenie a kompetencie Súdnej rady sú tak špecifické – a to najmä vo vzťahu k sudcom - že ju nemožno považovať za klasický orgán správy. Mnohé záležitosti je ešte potrebné podolaďovať a až po dôkladnej analýze súčasného stavu správy súdnictva (čo sa osvedčilo a čo nie), možno pristúpiť ku kvalitatívne novej právnej úprave správy súdnictva. Osobne sa domnievam, že to bude vhodné vykonať prijatím nového zákona o správe súdnictva a možno to bude vyžadovať aj ďaľšiu novelu ústavy, ak kompetencie v oblasti správy súdnictva majú prejsť na Najvyšší súd SR. Vychádzam z toho, že Najvyšší súd SR je v ústave zatiaľ pojatý len do sústavy súdov (čl. 143 ods. 1), ktoré ako nezávislé a nestranné súdy vykonávajú súdnictvo (čl. 141 ods. 1), pričom za výkon súdnictva sa v zmysle § 2 zák. o súdoch v podstate považuje rozhodovacia činnosť. 

K obsahu predloženého materiálu: 

V navrhovanom materiáli sa vlastne len mechanickým spôsobom „prerozdeľujú“ doterajšie kompetencie ministra a ministerstva spravodlivosti medzi Súdnu radu/predsedu súdnej rady či Najvyšší súd/predsedu najvyššieho súdu, pričom nie sú upravené ani len vzťahy medzi Súdnou radou a Najvyšším súdom ako orgánmi správy súdnictva. To prerozdelenie a vzájomné vzťahy je nutné podrobne a citlivo zvažovať aj vzhľadom na to, že podľa súčasného ale i navrhovaného modelu je predseda NS a predseda Súdnej rady tá istá osoba – koncentrácia moci v jedných rukách je nebezpečná. Aj prerozdelenie kompetencií medzi Súdnu radu a Najvyšší súd je na širokú diskusiu - jednou z alternatív by napr. mohlo byť, aby Súdna rada bola najvyšším orgánom správy súdov a Najvyšší súd by riadil súdy v oblasti riadenia výkonu súdnictva. Podľa navrhovanej úpravy je to zmiešané, ale ani z dôvodovej správy nie je celkom zrozumiteľný dôvod práve takého rozdelenia kompetencií, ako je navrhované. 

Viaceré záležitosti, ktoré sú aj dnes problematické, nie sú podoťahované a plodia nové problémy – napr. podľa § 22 ods. 2 bude o dočasnom pozastavení výkonu funkcie sudcu rozhodovať Súdna rada a tá bude rozhodovať aj o návrhu sudcu na jeho zrušenie (ods. 6)- nebolo by to vhodné presunúť na disciplinárny senát? (samozrejme po stanovení určitých kritérií pre pozastavenie výkonu funkcie). 

Vzhľadom na to, že takýmto spôsobom by vlastne došlo k úplnému oddelenie súdnej moci, zrejme by bolo potrebné nanovo prehodnotiť a upraviť vzájomné vzťahy všetkých troch mocí v štáte tak, aby systém vzájomných bŕzd a pák týchto mocí fungoval takým spôsobom, ako je to v demokratickom systéme potrebné. 

Zo všetkých uvedených dôvodov považujem predloženie takéhoto zákona na pripomienkové konanie za unáhlené a predčasné a tak by mal byť z pripomienkového konania stiahnutý. 

V Košiciach dňa 12.3.2009 

JUDr. Ľudmila Babjaková 
sudkyňa 
rajského súdu v Košiciach 

 	Z 	ČA 	K vyhodnoteniu viď pripomienky iných sudcovských organizácií, resp. iných pripomienkujúcich subjektov. 	
MDPT SR 	K úvodnej vete Čl. I, Čl. III, Čl. IV a Čl.V 
 
slová „zákona č..../2009 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 59/2009 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDPT SR 	K Čl. V 
V bodoch č. 38. a 41. odporúčame vypustiť druhé „sa“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Všeobecne 

1. Predložený návrh zákon prináša v oblasti súdnictva úplným oddelením súdnej moci od výkonnej moci významnú zmenu. Nemožno však súhlasiť s tým, tak ako sa konštatuje v dôvodovej správe, že z hľadiska formálneho vyjadrenia postavenie ministerstva spravodlivosti ako ústredného orgánu štátnej správy zostáva nedotknuté, len obsahovo bude mať iný význam. Navrhovaná významová zmena nutne vyžaduje aj formálnu zmenu. 

A to nielen zmenu § 13 zákona č. 575/2001 o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, ale aj ďalších ustanovení, nakoľko kompetencie ministerstva spravodlivosti nevyplývajú iba z § 13 citovaného zákona. Ide napr. aj o § 36 tohto zákona. Podľa neho je povinnosťou aj ministerstva spravodlivosti skúmať problematiku vo veciach, ktoré sú v jeho pôsobnosti, analyzovať dosahované výsledky, robiť opatrenia na riešenie aktuálnych otázok a spracúvať koncepcie rozvoja zverených oblastí .... Predložený návrh zákona však v čl. V bod 23 takúto pôsobnosť zveruje v § 71 písm. d) aj Súdnej rade, čo by nutne na jednej strane viedlo ku kompetenčným sporom a na druhej strane spolu s ďalšími pôsobnosťami zverenými Súdnej rade ( čl. II) zmenilo úplne charakter tohto orgánu vyplývajúci z Ústavy Slovenskej republiky. Predložený návrh ide teda nad rámec platnej Ústavy Slovenskej republiky, preto vyžaduje nielen zákonnú, ale aj ústavnú zmenu. 

Podľa čl. 141a Ústavy Slovenskej republiky je pôsobnosť Súdnej rady založená vo vzťahu k sudcom, nie k súdom. Aj keď podľa ods. 4 písm. g) citovaného článku patrí Súdnej rade okrem v ústave priamo citovaných kompetencií aj ďalšia pôsobnosť, ak tak ustanoví zákon, vyjadrujeme názor, že ani zákon nemôže túto pôsobnosť rozšíriť tak, že sa zmení charakter tohto orgánu, naviac tým, že dochádza k prerozdeleniu výkonnej a súdnej moci v štáte. Navrhovaná zmena by z tohto dôvodu vyžadovala nielen zmeny čl. 141a ústavy, ale aj ďalších článkov, ktoré sa týkajú predovšetkým súdnej moci. 

2. Kvantifikácia dopadu predloženého návrhu zákona je nedostatočná. Neuvádzajú sa a nezdôvodňujú sa predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný rok, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky v rozsahu upravenom v § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Rovnako kvantifikácia neobsahuje ani návrhy na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytku príjmov. 

Z uvedených dôvodov odporúčame predkladaný návrh zákona prehodnotiť. Vzhľadom na tieto dôvody sa nevyjadrujeme k jednotlivým ustanoveniam navrhovaného zákona. 

 	O 	ČA 	Do návrhu zákona bola doplnená novela kompetenčného zákona, ktorou sa mení platné znenie § 13 ods. 1 v záujme vyriešenia prípadných kompetenčných sporov. Pôsobnosť Súdnej rady SR je v čl. 141a Ústavy SR vymenovaná pre jednotlivé oblasti s možnosťou úpravy tzv. ďalšej pôsobnosti zákonom, pričom táto možnosť nie je nijako obmedzená na statusové otázky sudcov. Naopak čl. 141a ods. 6 Ústavy SR splnomocňuje zákon na úpravu vzťahov k orgánom správy súdnictva a orgánom sudcovskej samosprávy, môže teda ustanoviť postavenie Súdnej rady SR z hľadiska jej vplyvu na orgány správy súdov (v navrhovanej úprave ide o kreovanie funkcie predsedu súdu a odvolávanie z tejto funkcie). 	
MF SR 	K čl. V (novela zákona o súdoch) 
S navrhovaným znením § 71 písm. a) (bod 23) zásadne nesúhlasím, pretože počty sudcov, aj ostatných zamestnancov sú podľa § 39 zákona 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústredne štátnej správy každoročne schvaľované vládou v rámci záväzných limitov počtu zamestnancov pre jednotlivé rozpočtové kapitoly pri schvaľovaní návrhu štátneho rozpočtu. 

Znenie § 71 písm. a) žiadam upraviť takto: 

„a) v rámci vládou schválených limitov počtov zamestnancov v rozpočtovej kapitole Najvyššieho súdu Slovenskej republiky na príslušný rok navrhuje počty sudcov, justičných čakateľov a ostatných zamestnancov jednotlivých súdov a voľné miesta sudcov,“. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a s ich prílohami [napr. čl. I - úvodná veta, bod 38 - nesprávne označené ustanovenie, čl. II bod 2 - za slová „ods. 2“ vložiť slová „v úvodnej vete“, čl. III - úvodná veta, bod 5, 8 až 10, 15, 18 a 19 - nesprávne uvedený odkaz alebo ustanovenie, čl. IV - úvodná veta, čl. V - úvodná veta, bod 1 a 2 - nesprávne označené ustanovenie, bod 18, 23 (§ 73 ods. 1) - nesprávne uvedený odkaz, bod 22 - slovo „ods.“ nahradiť slovom „odsek“, bod 23 (§ 71 písm. e)) - uviesť odkaz a poznámku pod čiarou na osobitné predpisy, bod 38 a 39 - slovo „súdu“ nahradiť slovom „súd“] a upraviť štylisticky (napr. čl. III - úvodná veta, čl. V bod 38,40 a 41). 	O 	ČA 	V časti týkajúcej sa nesprávneho označenia novelizovaných ustanovení opätovne zdôrazňujeme, že návrh zákona zohľadňuje poslednú novelu (zákon č. 59/2009 Z. z.) a prebiehajúcu (skoršiu) novelizáciu zákona č. 548/2003 Z. z. o Justičnej akadémii.  	
MF SR 	Všeobecne 
V Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie žiadam vyčísliť predpokladanú úsporu v členení podľa ekonomickej klasifikácie, pretože z predloženého návrhu nie je zrejmé, aké opatrenia by mali k tejto úspore viesť. Ak úspory vzniknú aj vplyvom zníženia počtu zamestnancov, žiadam špecifikovať ich počty a im prislúchajúce úspory rozpočtových výdavkov podľa jednotlivých odmeňovacích predpisov. 
 	Z 	A 	Doložka bude precizovaná vo verzii materiálu určenom na rokovanie vlády SR. 	
MF SR 	K čl. III body 1, 13 až 15, čl. IV a čl. V bod 23 (§ 72 písm. a), body 31 až 41 (novely zákonov o Justičnej akadémii, o rozpočtových pravidlách a o súdoch) 
Znenia uvedených ustanovení žiadam vypustiť, pretože Najvyšší súd SR, je síce kapitolou štátneho rozpočtu, avšak nemá pôsobnosť byť zriaďovateľom rozpočtových a príspevkových organizácií. Túto kompetenciu majú len ústredné orgány štátnej správy, prípadne iné štátne rozpočtové organizácie, ak tak ustanoví osobitný zákon. Postavenie Najvyššieho súdu SR, ako orgánu súdnej moci, je predmetom úpravy Ústavy SR a osobitných zákonov. Tento orgán nemá, a ani nemôže mať, postavenie ústredného orgánu štátnej správy a nie je zrejmá jeho právna forma, a preto nie je možné, aby bol zriaďovateľom iných právnických osôb - Justičnej akadémie (ďalej len „akadémia“) a súdov, ako štátnych rozpočtových organizácií. Uvedené je navyše v rozpore so základnými pravidlami rozpočtového hospodárenia a § 21 ods. 5 zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Je nenáležité, aby obdobné inštitúcie vykonávali „administratívne rozpočtové činnosti“, ktorými sú najmä rozpočtovanie, evidencia, analýza, účtovanie, riadenie, nakladanie a kontrola finančných prostriedkov, usmerňovanie podriadených subjektov. 

Nezávislosť postavenia akadémie a súdov je prvotne zabezpečená vnútroštátnymi právnymi prostriedkami, t.j. úpravou osobitných zákonov, ktorými sú zriadené, pričom spôsob ich financovania v žiadnom prípade neovplyvňuje nezávislý výkon činnosti týchto inštitúcií v rámci ich pôsobenia v súlade s osobitnými predpismi. 

Súčasne nemožno súhlasiť ani s formuláciou § 72 písm. a) v bode 23 čl. V. 
 	Z 	A 	Na rozporovom konaní predkladateľ akceptoval výhrady vznesené zo strany MF SR a návrh zákona je upravený tak, že napojenie všetkých všeobecných súdov na štátny rozpočet sa bude realizovať prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Kancelárie Najvyššieho súdu SR, po vzore právnej úpravy Kancelárie Národnej rady SR, resp. Kancelárie Ústavného súdu SR.  	
SRSR 	 
482 

UZNESENIE 
SÚDNEJ RADY SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
Z HLASOVANIA „PER ROLAM“ 

zo dňa 16. marca 2009 

k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Súdna rada Slovenskej republiky 

po prerokovaní návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa článku 6 bodu 7 Rokovacieho poriadku Súdnej rady Slovenskej republiky a po využití hlasovania „per rolam“, dňa 16. marca 2009 

schválila nasledovné stanovisko: 

Súdna rada Slovenskej republiky víta a vysoko pozitívne hodnotí predložený návrh noviel zákonov týkajúcich sa správy súdov, statusu sudcov, Súdnej rady SR, Justičnej akadémie a rozpočtových pravidiel verejnej správy. Ide o historicky prelom, pretože konečne dochádza k skutočnému oddeleniu moci súdnej od výkonnej, čo znamená naplnenie ústavného princípu nezávislosti súdnictva. 

Navrhovaný presun kompetencií v oblasti personálnej, finančnej, organizačnej, riadenia a správy súdov zo zložky výkonnej moci na ústavný orgán, ktorý reprezentuje nezávislosť súdnictva od ostatných orgánov verejnej moci a zaradenie všetkých súdov do rozpočtovej kapitoly Najvyššieho súdu SR je výrazom ústavou požadovaného reálneho oddeľovania výkonu súdnej moci od iných orgánov štátu i odstránenia súčasného stavu diskriminácie súdnictva v oblasti nezávislého finančného zabezpečenia, ktoré je priznané všetkým ostatným ústavným orgánom Slovenskej republiky. 

Návrhom sa pritom rešpektuje aj obsah medzinárodných dokumentov upravujúcich základné princípy nezávislosti súdnictva, ktoré akcentujú potrebu vytvárania a posilňovania záruk nezávislosti súdnictva. 

Súdna rada sa stotožňuje v celom rozsahu so zámerom predkladateľa, k návrhu nemá žiadne pripomienky. Považuje ho za vecne správny, pretože zvýši transparentnosť v súdnictve. Zároveň je pripravená prevziať doterajšie kompetencie z politickej funkcie – ministra spravodlivosti SR, na kolektívny orgán – Súdnu radu SR, čím bude zaručená väčšia transparentnosť a objektivita v justícii. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	

K čl. I úvodná veta 
 
Odporúčame slová „a zákona č. .../2009 Z. z.“ nahradiť slovami „a zákona č. 59/2009 Z. z.“ z dôvodu presnosti posudzovaného návrhu zákona. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 8 
Vetu v tomto bode odporúčame z dôvodu presnosti vyjadriť takto: „V § 22 ods. 3 sa vypúšťajú slová „minister alebo“ a slová „ministra alebo“. ". 	O 	A 	Pripomienka vzatá na vedomie; dochádza však k vypusteniu odseku 3 v § 22. 	
MO SR 	K čl. III bod 6 
Odporúčame z dôvodu presnosti slová „V § 6 ods. 10 sa vypúšťa slovom“ nahradiť slovami „V § 6 ods. 10 sa slovo“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. IV úvodná veta 
Za slovami „zákona č. 465/2008 Z. z.“ odporúčame vypustiť slová „zákona č. 383/2008 Z. z.“ z dôvodu nadbytočnosti, pretože uvedený zákon je už v texte citovaný. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. V úvodná veta 
Odporúčame slová „a zákona č. .../2009 Z. z.“ nahradiť slovami „a zákona č. 59/2009 Z. z.“ z dôvodu presnosti posudzovaného návrhu zákona. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. V bod 2 
Vetu v tomto bode odporúčame preformulovať takto: „V § 27 ods. 3 sa slovo „minister“ nahrádza slovami „predseda súdnej rady“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu v súlade s novelizáciou zákona vykonanou zákonom č. 59/2009 Z. z. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. V bod 4 
Vetu v tomto bode odporúčame preformulovať takto: „V § 34 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto slová: „v rozsahu a v medziach ustanovených zákonom“.“. 

Odôvodnenie: 
Zabezpečenie súladu s prílohou č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky (bod 34). 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. V bod 18 
Vetu v tomto bode odporúčame z dôvodu presnosti preformulovať takto: „V § 51 sa v odsekoch 1, 4 a 7 slovo „ministerstvom“ nahrádza slovami „najvyšším súdom“.“. 	O 	ČA 	Zvolila sa formulácia navrhovaná MPSVR SR. 	
MO SR 	K čl. V bod 23 
1. V navrhovanom ustanovení § 73 ods. 1 odporúčame slová „§ 71 ods. 1 písm. k)“ nahradiť slovami „§ 72 ods. 1 písm. k)“. 

Odôvodnenie: 
Citácia § 71 nie je správne použitá, pretože uvedený paragraf upravuje pôsobnosť súdnej rady. 

2. Odporúčame zrušiť poznámku pod čiarou k odkazu 32, pretože v navrhovanej úprave sa už tento odkaz neuvádza. 

 	O 	A 	Pripomienka vzatá na vedomie; správny odkaz v § 73 ods. 1 má byť "§ 72 písm. e)". 	
MO SR 	K čl. V bod 31 
Odporúčame zrušiť poznámku pod čiarou k odkazu 43, pretože v navrhovanej úprave ustanovenia § 83 ods. 1 sa už tento odkaz neuvádza.  	O 	ČA 	Pripomienka vzatá na vedomie; z dôvodu konzistencie právnej úpravy však dôjde k prečíslovaniu poznámok pod čiarou a odkazov 44 a 45 na 43 a 44. 	
MO SR 	K čl. V bod 36 
Odporúčame na konci vety k tomuto bodu pripojiť tieto slová: „a slovo „ministerstvu“ sa nahrádza slovami „najvyššiemu súdu“.“. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	Gramatické pripomienky 
K čl. V 
K bodu 9 
Odporúčame v texte slová „predsedovi súdnej rade“ nahradiť slovami „predsedovi súdnej rady“. 

K bodu 27 
V navrhovanom ustanovení § 79 ods. 4 odporúčame slovo „elektronickou“ nahradiť slovom „elektronickej“. 

K bodu 32 
Odporúčame slová „najvyšší súdu“ nahradiť slovami „najvyšší súd“. 

K bodu 38 
Odporúčame slová „Najvyšší súdu predkladá“ nahradiť slovami „Najvyšší súd predkladá“. 
 	O 	A 	 	
ZSS 	K návrhu zákona ako celku 
Združenie sudcov Slovenska (ďalej len ZSS) k predloženému návrhu zmien a doplnení zákona č. 385/2000 Z. z. a ďalších súvisiacich zákonov uplatňuje tieto pripomienky: Vyjadruje súhlas s princípom navrhovanej úpravy, ktorou má dôjsť k prechodu kompetencií výkonnej moci na Súdnu radu Slovenskej republiky a Najvyšší súd Slovenskej republiky. Odmieta však sústredenie pôsobností Súdnej rady v rukách jej predsedu. Považuje za nevyhnutné, aby v rámci demokratických princípov deľby moci návrh vylúčil z členstva v Súdnej rade Slovenskej republiky predsedov a podpredsedov okresných a krajských súdov. V rámci disciplinárneho konania proti sudcom v prípade, ak Súdna rada Slovenskej republiky pozastaví sudcovi výkon jeho funkcie, je potrebné upraviť návrh tak, aby o možnom zrušení takého rozhodnutia rozhodol disciplinárny súd. Jarmila Sopková Maximová prezidentka ZSS V Omšení, 13. marca 2009  	Z 	ČA 	V právnej úprave sa zavádza vylúčenie člena súdnej rady z rokovania a účasti na hlasovaní súdnej rady (ide o situáciu rozhodovania o zrušení dočasného pozastavenia výkonu funkcie sudcu), ďalej sa vytvára právna úprava, kedy o zrušení dočasného pozastavenia výkonu funkcie sudcu bude rozhodovať odlišný subjekt ako o samotnom (prvotnom) dočasnom pozastavení výkonu funkcie sudcu. V časti týkajúcej sa ustanovovania do funkcie predsedu súdu rozpor nebol odstránený. 	
NASS 	k celému návrhu 

Vzhľadom na účel a význam navrhovanej právnej úpravy, ktorou vlastne má byť dovŕšený dlhoročný proces budovania nezávislej súdnej moci, malo by ísť o kvalitatívne novú úpravu správy súdnictva a preto: 

1/ pre jej spracovanie sa žiada široká odborná diskusia - tento návrh nebol pripravovaný ani len v súčinnosti so sudcami (Združenie sudcov Slovenska) a terajšími orgánmi správy a somospráva súdnictva (Súdna rada SR a sudcovské rady), ale len ako iniciatívny návrh ministra spravodlivosti,ktorý zodpovedá len jeho vlastnej predstave dobudovania nezávislej súdnej moci, 

2/ doposiaľ nie je v ústave definované ani postavenie Súdnej rady SR tak, že ide o najvyšší orgán správy súdnictva (aj keď sa tak vníma). Pokiaľ ide o postavenie Najvyššieho súdu SR, tento je v ústave zatiaľ pojatý len do sústavy súdov (čl. 143 ods. 1), ktoré ako nezávislé a nestranné súdy vykonávajú súdnictvo (čl. 141 ods. 1), pričom za výkon súdnictva sa v zmysle § 2 zákona o súdoch (ktorý by aj po novele zostal v nezmenenej podobe) v podstate považuje rozhodovacia činnosť. Ak by mali na Najvyšší súd SR prejsť aj kompetencie v oblasti správy súdnictva, bola by potrebná novela Ústavy Slovenskej republiky, 

3/ keď by vlastne takto došlo k "úplnému oddeleniu súdnej moci od moci výkonnej", bolo by potrebné nanovo prehodnotiť a upraviť vzájomné vzťahy zákonodarne, výkonnej a súdnej moci tak, aby systém vzájomných bŕzd a pák týchto mocí fungoval takým spôsobom, ako je to v demokratickom systéme potrebné, 

4/ takúto zásadnú zmenu správy súdnictva nie je možné vykonať len mechanickým "prerozdelením" doterajších kompetencií ministra spravodlivosti a ministerstva spravodlivosti na Súdnu radu SR/jej predsdu a Najvyšší súd SR/jej predsedu - tým viac, že ani z dôvodovej správy nie je celkom zrozumiteľný kľúč, podľa ktorého boli tieto kompetencie rozdelené práve navrhovaným spôsobom a nie sú upravené ani vzťahy medzi týmito orgánmi správy súdnictva. Takúto zásadnú zmenu nie je možné vykonať novelizovaním jestvujúcich zákonov, ale až po dôkladnej analýze súčasného stavu správy súdnictva pripraviť nový zákon o správe súdnictva. 

5/ vzhľadom na dôvody ad 1-4/ považujeme predloženie takéhoto návrhu zákona na pripomienkové konania za unáhlené a predčasné a tak navrhujeme, aby celý zákon bol z pripomienkového konania stiahnutý. 	Z 	N 	Odborná diskusia o týchto otázkach prebieha dlhodobo a predložený návrh je v samotnej jeho podstate zosobnením jej výsledku. Pokiaľ ide o predstavy ministra spravodlivosti práve on je predkladateľom návrhu zákona na rokovanie vlády SR, ťažko teda môže byť podaný návrh mimo jeho predstáv. Súdna rada je podľa obsahuje jej pôsobnosti orgánom správy súdov. Najvyšší súd mimo rozhodovacej činnosti, ktorá je samotným zmyslom jeho existencie, vykonáva nevyhnutne aj pôsobnosti v oblasti správy. Podľa platného právneho stavu je práve Najvyšší súd správcom svojej vlastnej rozpočtovej kapitoly, čo je typickou pôsobnosťou v oblasti štátnej správy a návrh len rozširuje túto pôsobnosť (finančná správa a riadenie) vo vzťahu k ostatným súdom. Systém bŕzd a protiváh medzi jednotlivými zložkami štátnej moci je upravený Ústavou SR a predložený návrh ho nijako nenarúša a nie je potrebné ho nanovo prehodnocovať. Pokiaľ ide o kľúč rozdelenia kompetencií medzi súdnu radu a najvyšší súd, najvyšší súd vykonáva len pôsobnosť správcu rozpočtovej kapitoly, ktorú súdna rada vykonávať nemôže, nakoľko v zmysle ústavnej úpravy je oprávnená sa len vyjadrovať o rozpočte súdov. Na strane druhej, pôsobnosť súdnej rady tak ako je naznačená v ústavnej úprave sa v navrhovanom zákone zameriava na personálne otázky sudcov a súdnych funkcionárov.  	
Verejnosť 	zákonu č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
1/. S poukazom na zmeny navrhnuté v čl. I sa javí potreba zmeniť aj § 208 odsek 1 zákona číslo 301/2005 Z.z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov a to tak, že v jeho prvej vete pred bodkočiarkou sa za slovo „sudca“ vložia slová „ predsedovi súdnej rady, ak je obvineným“. 

2/. S poukazom na zmeny navrhnuté v čl. V sa javí potreba zmeniť aj § 13 odsek 1 zákona číslo 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a to tak, že sa v ňom vypustí slovo „súdy“. 

JUDr. Ján Bernát, sudca Krajského súdu v Nitre 

 	O 	ČA 	Vo vzťahu navrhovanej zmene kompetenčného zákona a uplatní odlišné riešenie; k tomu pozri dôvodovú správu. 	
SR KS BA 	k návrhu zákona ako celku 
V navrhovanej novele v zásade nejde o zmenu doterajších ustanovení statusových zákonov sudcov, ale o systémovú zmenu, ktorá podstatným spôsobom mení doterajšie delenie kompetencií pri výkone súdnictva medzi orgánmi výkonnej a súdnej moci. Pokiaľ navrhovaná novela zavádza prvý krát skutočné oddelenie moci súdnej od moci výkonnej dochádza v tejto súvislosti k naplneniu ústavného princípu nezávislosti súdnictva. Túto základnú myšlienku preto v celom rozsahu podporujeme. 

Nie je však možné pripustiť koncentráciu všetkých významných kompetencií súvisiacich s výkonom súdnictva do rúk jednej osoby. Ak podľa zákona je predseda Najvyššieho súdu súčasne aj predsedom Súdnej rady, a všetky kompetencie preberá on osobne alebo inštitúcie, ktoré riadi, v súdnictve neexistuje orgán, ktorý by demokraticky vyvažoval delenie kompetencií tak, aby nemohlo dôjsť k ich zneužitiu a k ovládnutiu súdnictva „zvnútra“. Znamenalo by to, žeby neexistoval žiadny orgán, ktorý by sudcovia mohli požiadať o svoju ochranu v prípade ohrozenia, za ktorým by boli záujmy samotnej Súdnej rady a jej predsedu. V novele sú popreté aj veľmi dôležité demokratické spôsoby obsadzovania riadiacich funkcií, ako sú výberové konania na predsedov okresných a krajských súdov, ktoré sme vnímali ako významný prínos doterajšej právnej úpravy. Podľa novely je výlučne na vôli predsedu Najvyššieho súdu akými osobami obsadí funkcie predsedov všetkých súdov, ktorí na príslušnom súde rozhodujú o všetkom čo sa práce sudcov a ich statusu týka. Na ich odvolanie rovnako nepotrebuje žiadny návrh, ale len súhlas orgánu, ktorý riadi, teda Súdnej rady. Úplná závislosť predsedov súdov od osoby predsedu Najvyššieho súdu bude súčasne znamenať úplné ovládnutie súdnictva jednou osobou. S takýmto prerozdelením kompetencií v navrhovanej novele preto zásadne nesúhlasíme. 

Ak by bola politická vôľa skutočne oddeliť súdnu moc od moci výkonnej, musí sa nájsť model fungovania súdnictva založený na demokratických zásadách kolektívneho rozhodovania za súčasného rešpektovania kolektívnej zodpovednosti viacerých súdnych orgánov, ktoré sa budú navzájom kontrolovať a budú na sebe relatívne nezávislé. 

Príkladom môže byť nasledovný model: 

Predovšetkým je nevyhnutné garantovať relatívnu nezávislosť sudcov na jednotlivých súdoch ak majú zostať zachované doterajšie kompetencie predsedov súdov. Funkcie predsedov súdov nesmú byť závislé na politických zmenách a obsadzovaní mocenských funkcií v štáte, ale rovnako ani na svojvôli jednej osoby vo vnútri súdneho systému. Predsedov súdov by mali voliť kolektívy samotných sudcov na súde na presne vymedzené obdobie, resp. by ich mala menovať Súdna rada na základe výsledkov voľby na súde, pričom predseda súdu by bol odvolateľný z tejto funkcie Súdnou radou na základe rozhodnutia disciplinárneho súdu za závažné porušenie jeho povinností pri riadení a správe súdu, alebo pri výkone jeho sudcovskej funkcie, alebo z iných zákonom presne vymedzených dôvodov. Orgánmi riadenia a správy súdu by mali byť popri predsedoch súdov aj sudcovské rady na základe presného rozdelenia kompetencií, pričom by boli súčasne zodpovedné za chod a výsledky práce súdu. 

Taktiež by malo dôjsť k oddeleniu funkcie predsedu Súdnej rady od funkcie predsedu Najvyššieho súdu, pretože Súdna rada je najvyšším orgánom súdnej moci a Najvyšší súd predstavuje najvyššiu súdnu inštanciu v systéme všeobecných súdov. Tým by došlo k inštitucionálnemu rozdeleniu právomocí na najvyššej úrovni súdnych orgánov a umožnilo by to ich vzájomnú kontrolu a vyváženie moci. Prezident republiky by menoval predsedu Súdnej rady na návrh Súdnej rady spomedzi jej členov a súčasne aj predsedu Najvyššieho súdu na základe voľby sudcov tohto súdu. 

Z uvedených dôvodov preto navrhujeme také legislatívne prepracovanie navrhovanej novely, aby boli dôsledne rešpektované demokratické princípy deľby moci v rámci súdneho systému. 

 	Z 	N 	Systém obsadzovanie funkcie predsedu Súdnej rady SR predsedom Najvyššieho súdu SR je ústavnou garanciou toho, že na čele tohto orgánu je vždy sudca, čo by v prípade pripomienok sudcovskej rady KS BA nebolo garantované, naopak, mohol by sa ním stať aj napr. predstaviteľ výkonnej moci, t.j. oproti terajšiemu stavu by nenastal nijaký posun. 

Predsedom súdu môže byť len sudca. Ústava nepozná obmedzenie pasívneho volebného práva sudcu (právo byť volený), a to z titulu výkonu funkcie predsedu súdu, keďže neustanovuje nezlučiteľnosť týchto dvoch funkcií. Zákonné obmedzenie pasívneho volebného práva sudcov – predsedov súdov možno z tohto pohľadu vnímať ako obmedzenie ústavou garantovaného práva sudcu byť volený za člena Súdnej rady SR; uvedené platí primerane aj pre členov súdnej rady menovaných (navrhovaných) vládou, prezidentom a Národnou radu SR. Aj z vecného hľadiska nie je efektívne vylúčiť z účasti v Súdnej rade predsedov a podpredsedov súdov. Takýto návrh vyvoláva dojem, že by malo ísť o osoby, ktoré negatívne zasahujú do oblasti sudcovskej nezávislosti. Reálne však nie je žiaden dôvod domnievať sa, že funkcie predsedov a podpredsedov súdov (a to najmä po odňatí kreačných kompetencií z ministrovi spravodlivosti, ktorý je vždy politickým nominantom) nie sú obsadzované kvalitnými, odborne zdatnými a osobnostne nadpriemernými sudcami. Práve títo sudcovia môžu byť značným prínosom z hľadiska okruhu a charakteru pôsobnosti Súdnej rady, ktorý sa navrhuje. 

Ak by mohol byť za predsedu súdu vymenovaný len kandidát navrhnutý sudcovskou radou tohto súdu, išlo by o obsahovo rovnaký princíp, ako keby bol predseda súdu volený sudcovskou radou. Okrem toho, negovala by sa zákonná zásada, podľa ktorej môže byť vymenovaný za predsedu súdu aj sudca istého súdu toho istého alebo vyššieho stupňa.  	
SR KS BA 	k zákonu ako celku 
Uplatnené pripomienky sa v zásade týkajú týchto problémov: 

• Nesúhlasu s návrhom nového modelu súdnictva, ktorý koncentruje moc do rúk jednej osoby. Podľa návrhu by všetky významné kompetencie boli sústredené v rukách predsedu Najvyššieho súdu a Súdnej rady v jednej osobe alebo v Súdnej rade a na Najvyššom súde, ktoré táto osoba riadi. Tým by sa vytvoril zákonný rámec pre neudržateľný stav, že sudca, ktorého by sa Súdna rada rozhodla disciplinárne stíhať a pozastavila by mu výkon funkcie, by nemal možnosť na žiadnom inom orgáne dovolať sa svojej ochrany. Na najvyššej úrovni orgánov súdnej moci by mali byť vytvorené minimálne dva relatívne nezávislé orgány, ktoré sa budú navzájom kontrolovať a „vyvažovať“ delenie kompetencií. Takým riešením by mohlo byť oddelenie osoby predsedu Najvyššieho súdu a predsedu Súdnej rady, a rozdelenie kompetencií medzi tieto dva súdne orgány, čo je možné len cez zmenu Ústavy SR, 

• Nesúhlasu, aby členmi Súdnej rady mohli byť predsedovia súdov, ktorí sami majú právomoc podať na sudcov návrhy na začatie disciplinárneho konania a v prípade ak sa sudcom súčasne pozastaví výkon funkcie, sami o pozastavení ich funkcie aj rozhodujú ako členovia Súdnej rady, čím dochádza ku konfliktu záujmov. Je „slabou náplasťou“ navrhované riešenie, že ak by predseda súdu sám podal návrh na disciplinárne konanie, nemohol by hlasovať o pozastavení funkcie príslušného sudcu. Je nesporné, že už len samotný fakt, že ak niekto je členom orgánu, ktorý rozhoduje, ovplyvní mienku a názory ostatných členov aj bez toho, aby sa formálne zúčastnil hlasovania. Navyše v Súdnej rade nie je možný postup ako pri námietke zaujatosti voči senátom v rozhodovacej činnosti súdov, kedy zaujatého sudcu nahradí zákonným spôsobom vymenený nezaujatý sudca. Alternatívnym, aj keď len čiastkovým riešením tohto problému by mohla byť zmena zákona č. 385/2000 Z.z., ktorá by zaviedla princíp, že o žiadosti sudcu zrušiť pozastavenie výkonu jeho funkcie Súdnou radou, by rozhodoval disciplinárny súd prejednávajúci jeho disciplinárne previnenie, 

• Koncentrácia moci by sa mala zamedziť aj na úrovni súdov všetkých stupňov, kde je sústredená výlučne do rúk ich predsedov. V čl. 143 Ústavy sa uvádza, že v rozsahu ustanovenom zákonom sa na riadení a správe súdov podieľajú aj orgány sudcovskej samosprávy. Práve toto ustanovenie dáva ústavný rámec pre zmenu statusových zákonov sudcov tak, aby sa riadiace kompetencie rozdelili medzi predsedov súdov a sudcovské rady za súčasného zavedenia spoluzodpovednosti sudcovských rád za výsledky a chod súdov. Podiel sudcovskej samosprávy by sa mal prejaviť aj pri spôsobe kreovania funkcií predsedov a podpredsedov súdov. Ak by bol neprijateľný spôsob priamej voľby týchto funkcionárov kolektívami sudcov príslušného súdu, mala by sa právomoc Súdnej rady, resp. jej predsedu, upraviť tak, že by mohol menovať za predsedu súdu len niekoho z kandidátov, ktorých mu navrhne sudcovská rada alebo plénum sudcov príslušného súdu. 

JUDr. Katarína Stránská 
sudkyňa Krajského súdu v Bratislave 

 	Z 	N 	Systém obsadzovanie funkcie predsedu Súdnej rady SR predsedom Najvyššieho súdu SR je ústavnou garanciou toho, že na čele tohto orgánu je vždy sudca, čo by v prípade pripomienok sudcovskej rady KS BA nebolo garantované, naopak, mohol by sa ním stať aj napr. predstaviteľ výkonnej moci, t.j. oproti terajšiemu stavu by nenastal nijaký posun. 

Predsedom súdu môže byť len sudca. Ústava nepozná obmedzenie pasívneho volebného práva sudcu (právo byť volený), a to z titulu výkonu funkcie predsedu súdu, keďže neustanovuje nezlučiteľnosť týchto dvoch funkcií. Zákonné obmedzenie pasívneho volebného práva sudcov – predsedov súdov možno z tohto pohľadu vnímať ako obmedzenie ústavou garantovaného práva sudcu byť volený za člena Súdnej rady SR; uvedené platí primerane aj pre členov súdnej rady menovaných (navrhovaných) vládou, prezidentom a Národnou radu SR. Aj z vecného hľadiska nie je efektívne vylúčiť z účasti v Súdnej rade predsedov a podpredsedov súdov. Takýto návrh vyvoláva dojem, že by malo ísť o osoby, ktoré negatívne zasahujú do oblasti sudcovskej nezávislosti. Reálne však nie je žiaden dôvod domnievať sa, že funkcie predsedov a podpredsedov súdov (a to najmä po odňatí kreačných kompetencií z ministrovi spravodlivosti, ktorý je vždy politickým nominantom) nie sú obsadzované kvalitnými, odborne zdatnými a osobnostne nadpriemernými sudcami. Práve títo sudcovia môžu byť značným prínosom z hľadiska okruhu a charakteru pôsobnosti Súdnej rady, ktorý sa navrhuje. 

Ak by mohol byť za predsedu súdu vymenovaný len kandidát navrhnutý sudcovskou radou tohto súdu, išlo by o obsahovo rovnaký princíp, ako keby bol predseda súdu volený sudcovskou radou. Okrem toho, negovala by sa zákonná zásada, podľa ktorej môže byť vymenovaný za predsedu súdu aj sudca istého súdu toho istého alebo vyššieho stupňa.