Návrh

na zníženie limitu počtu zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a zníženie objemu finančných prostriedkov určených na platy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a súčasné zvýšenie počtu štátnozamestnaneckých miest štátnych zamestnancov a zvýšenie objemu finančných prostriedkov určených na platy štátnych zamestnancov v rozpočtovej kapitole Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky v roku 2005 

	V súlade s § 12 ods. 9 a 10 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Ministerstvo zahraničných vecí SR (ďalej len „ministerstvo“) predkladá návrh na zvýšenie počtu štátnozamestnaneckých miest v zahraničí o 12 miest v štátnej službe bez nároku na zvýšenie celkového ukazovateľa štátneho rozpočtu kapitoly ministerstva v kategórii celkové mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) s účinnosťou od 1. 9. 2005. Preto súčasne ministerstvo navrhuje s účinnosťou od 1. 9. 2005 zníženie limitu počtu zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme o 12 funkčných miest. Na zabezpečenie plnenia nižšie uvedených úloh ministerstva  musí rezort prikročiť k výraznej racionalizácii funkčných miest pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničnej službe. Na zvýšené štátnozamestnanecké miesta sa navrhuje využiť finančné prostriedky pôvodne určené na platy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. Týmito zmenami zostáva záväzný ukazovateľ štátneho rozpočtu v kategórii 610 pre kapitolu ministerstva v roku 2005 nezmenený. Objem finančných prostriedkov určený na platy pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme sa s účinnosťou od 1. 9. 2005 zníži o 4 788 tis. Sk. Súčasne sa s účinnosťou od 1. 9. 2005 zvýši objem finančných prostriedkov určený na platy pre zamestnancov v štátnej službe o 4 788 tis. Sk. V prepočte finančných prostriedkov sú premietnuté aj zmeny zvýšených stupníc platových taríf zamestnancov pri výkone práce  vo verejnom záujme na základe nariadenia vlády SR  č. 204/2005 Z. z., ktorým sa ustanovujú zvýšené stupnice platových taríf zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme s účinnosťou od 1. 7. 2005.  

Potreba navrhovanej zmeny v systemizácii počtu štátnozamestnaneckých miest  vyplynula ministerstvu z plnenia nasledovných úloh:

1.	Po vstupe SR do EÚ a NATO došlo k objektívnemu nárastu agendy vzhľadom na participáciu SR na aktivitách spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, resp. EBOP voči uvedeným regiónom, hlavne prostredníctvom tzv. Stabilizačného a asociačného procesu EÚ, Európskej susedskej politiky a partnerského dialógu NATO. Zvýšený dôraz je kladený na prípravu kvalifikovaných inštrukcií na rokovania formácií Rady EÚ (od úrovne pracovných skupín až po GAERC), ako aj prípravu podkladov pre vedúcich predstaviteľov MZV, resp. iných štátnych orgánov. Z členstva SR v OECD a EÚ vyplýva zasa povinnosť poskytovať oficiálnu rozvojovú pomoc. Nie je možné opomenúť ani tohtoročné predsedníctvo SR v SEI.

2.	Nevyhnutná je koordinácia v sektorálnych záležitostiach týkajúcich sa ministerstva vo väzbe na rokovania pracovných skupín Rady EÚ, ako sú napr. COEST, COMAG,  CODIV, COLAT, COASI, RELEX, ELARG, oblasti trvalo udržateľného rozvoja, spolupráce v rámci EHP, EFTA, regionálnych iniciatívach z hľadiska väzieb na EÚ, twinningu a sledovaní ďalších prierezových sektorálnych iniciatív EÚ. 
3.	Vstupom SR do EÚ vznikla potreba zvýšiť diplomatickú aktivitu na jednotlivých ZÚ SR v krajinách EÚ pri získavaní národných pozícií a informácií k podkladom na rokovania v pracovných skupinách a na zasadnutia Rady vrátane zabezpečovania úloh spojených s prezentáciou SR ako člena EÚ a jej národných záujmov. Ide najmä o sledovanie a analýzu postojov krajín pôsobenia akreditácie k aktuálnemu dianiu v EÚ.

4.	Po pristúpení k Severoatlantickej zmluve 29. marca 2004 sa Slovenská republika začala zúčastňovať aj zasadnutí (na najvyššej úrovni, ako aj v pracovných skupinách), ktorých sa počas prístupového procesu nezúčastňovala. Z toho vyplynula potreba aktuálnej prípravy podkladových materiálov na stretnutia komisií, pracovných skupín a výborov NATO (NATO má približne 150 výborov a poradných skupín), ako aj užšia špecializácia štátnych zamestnancov ministerstva na témy, ktoré v prístupovom procese nezohrávali podstatnú úlohu.  Príprava podkladových materiálov na zasadnutia NAC Výboru NATO – Rusko a Komisie NATO – Ukrajina.

5.	Sledovanie problematiky Stredomorského dialógu a Istanbulskej iniciatívy. Úlohy vyplývajúce zo vstupu SR do EÚ v oblasti EBOP. Príprava podkladov a inštrukcií pre zasadnutia pracovných skupín Rady Európskej únie (hlavne RELEX, CIVCOM, PMG); sledovanie schvaľovania jednotlivých dokumentov a vypracovávanie inštrukcií pre oblasť EBOP na rokovania COPS a COREPER II; vypracovávanie podkladových materiálov, stanovísk, návrhov vystúpení,  informatívnych dokumentov k rokovaniam GAERC a k samitom Európskej rady.

6.	Koordinácia postupov na národnej úrovni v oblasti civilného a vojenského krízového manažmentu, vypracovávanie analytických materiálov v súvislosti s implementáciou záväzkov EÚ v SR v oblasti EBOP, vypracovávanie materiálov na rokovanie vlády SR v súvislosti s participáciou SR v misiách krízového manažmentu EÚ a v ďalších oblastiach EBOP, koordinácia účasti expertov SR z rôznych rezortov na školeniach a kurzoch organizovaných EÚ v oblasti krízového manažmentu, vyhodnocovanie možností a spolurozhodovanie o zapájaní sa SR do misií krízového (civilného aj vojenského) manažmentu EÚ.

7.	Vstupom do EÚ sa Slovenská republika zaviazala participovať na tvorbe a implementácii spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. V tomto kontexte bola skoncipovaná politika EÚ voči susedným krajinám východnej dimenzie a Stredomoria pod názvom Európska susedská politika. Jej subjektmi sú krajiny, s ktorými  v komunikácii  chýba prísľub členstva v EÚ, avšak spolupráca s týmito krajinami je mimoriadne intenzívna a predpokladá rozsiahlu a na spracovanie náročnú agendu. S týmto novým  projektom súvisí aj legislatívny návrh „Inštrument európskej susedskej politiky“, z ktorého bude poskytovaná pomoc na regionálnu a subregionálnu spoluprácu.

8.	Dôležitou oblasťou je taktiež koordinácia činností pre analýzu stavu ľudských práv v krajinách mimo EÚ a podiel na príprave pozície Slovenskej republiky v orgánoch EÚ. S tým súvisí analýza stavu ľudských práv a vývoja v rámci členských štátov EÚ, príprava podkladov pre prácu Európskej agentúry pre ľudské práva, príprava pozícií Slovenskej republiky ako predsedajúcej krajiny vo Výbore ministrov Rady Európy.

9.	Plnenie nových úloh štátnej služby, vyplývajúcich pre  rezort z dôvodu vstupu SR do EÚ, predovšetkým diplomatická a konzulárna ochrana občanov Európskej únie a prijímanie acquis, ktoré je pre SR priamo záväzné. Konkrétne ide o diplomatickú a konzulárnu ochranu občanov EÚ, ktorá  je pre rezort stanovená Zmluvou o Európskom spoločenstve a je upravená rozhodnutím vlád členských štátov Európskej únie, ktoré bolo prijaté 19. decembra 1955.

10.	Nové úlohy súvisiace s implementáciou Vykonávacej dohody k Schengenskej dohode zo 14.6.1985 v podmienkach ministerstva, v nadväznosti na deklarovaný vstup SR do Schengenu v roku 2007. V tejto oblasti ide konkrétne v spolupráci s MV SR o plnenie Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky v časti vízovej politiky, implementácia Vízového informačného systému pri udeľovaní schengenských víz  Slovenskou republikou po jeho zavedení, aplikácia ustanovení Všeobecných konzulárnych inštrukcií o vízach pre diplomatické misie a konzulárne úrady, platných pre schengenské štáty. V súvislosti s  plnením   nariadenia    Rady   (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi, v spolupráci s MV SR je nevyhnutné pripraviť vydávanie diplomatických a služobných pasov so zavedením biometrických prvkov tváre a odtlačkov prstov.

11.	Na základe článku 6 Prístupovej zmluvy SR k EÚ sa musí Slovenská republika stať stranou viacerých vonkajších medzinárodných zmlúv. V prípadoch, kedy ide o zmiešané zmluvy, ktoré uzatvárajú aj členské štáty, nárast agendy sa prejavuje v gestorstve MZV SR a s tým súvisiacou povinnosťou predložiť tieto zmluvy             do príslušných ústavných orgánov na schválenie. Z uvedeného titulu ministerstvo ďalej posudzuje uzatváranie medziinštitucionálnych dohôd v rámci EÚ, prístupové zmluvy, ústavnú zmluvu, súlad medzinárodných zmlúv so záväzkami vyplývajúcimi pre Slovenskú republiku z európskeho práva. V rámci tohto procesu rieši ministerstvo i množstvo nejasností z jednotlivých rezortov vypracovaním analýz v oblasti tvorby a aplikácie európskeho a medzinárodného práva.

12.	V rámci prebiehajúcej reformy viacerých zákonov a iných právnych noriem upravujúcich pravidlá účasti SR na rozhodovacom procese EÚ vrátane pravidiel  uzatvárania medzinárodných zmlúv v tejto súvislosti, ich publikácie, vykonávania        (zákon o spolupráci medzi vládou SR a NR SR na základe ústavného zákona               č. 397/2004 Z. z.; zmeny Legislatívnych pravidiel vlády SR a Zásad vlády SR pre uzatváranie medzinárodných zmlúv v dôsledku nevyhnutnosti aplikácie Prístupovej zmluvy SR k EÚ).

13.	Plnenie nových úloh vyplývajúcich zo zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v podmienkach ministerstva a zároveň zabezpečovanie  úloh v oblasti informačnej bezpečnosti vyplývajúce z členstva SR v NATO a EÚ (budovanie a správa informačných a komunikačných sietí vrátane informačného a komunikačného systému pre prenos a spracovávanie utajovaných skutočností). 

Doposiaľ sú úlohy a činnosti, ktoré vyplývajú z vyššie uvedených skutočností, zabezpečované v rámci platnej systemizácie štátnozamestnaneckých miest štátnych zamestnancov v počte 752 miest. Vzhľadom na rozsah nových povinností a doterajších skúseností možno konštatovať, že bez zvýšeného počtu štátnozamestnaneckých miest nebude možné tieto úlohy plniť. Nové úlohy a činnosti ministerstva je možné zabezpečiť len zvýšením existujúceho počtu systemizovaných miest zo súčasného stavu 752 systemizovaných štátnozamestnaneckých miest štátnych zamestnancov na 764. Priestor na možné zvýšenie systemizácie štátnozamestnaneckých miest ministerstvo vytvorilo nevyhnutnou racionalizáciou limitu počtu zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničí o 12 funkčných miest. V tejto súvislosti bolo nutné hospodárske činnosti pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničnej službe kumulovať v maximálnej možnej miere tak, aby sa nenarušil chod diplomatických misií aj v tejto oblasti.
 
Návrh na zmenu systemizácie – zvýšenie počtu štátnozamestnaneckých miest štátnych zamestnancov a zníženie limitu počtu zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme bol prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, ktoré požadovanú zmenu premietlo do návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008.