Dôvodová správa

Všeobecná  časť

	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 594/2003 Z. z. o kolektívnom investovaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) vypracovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2005. Pri spracovaní tohto návrhu zákona boli využité skúsenosti a poznatky z aplikácie doterajšej právnej úpravy kolektívneho investovania v Slovenskej republike získané najmä v období po vstupe do Európskej únie. 
 Uznesením vlády SR 
-	č. 140/2005 zo 16. februára 2005 bola schválená stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 (Lisabonská stratégia pre Slovensko), ktorá konštatuje, že „nevyhnutným predpokladom dlhodobého rozvoja ekonomiky a najmä inovatívnych malých a stredných podnikov je výrazné zlepšenie ich prístupu ku kapitálovému trhu a k nebankovým finančným zdrojom vo všeobecnosti“
-	č. 389/2005 zo 18. mája 2005 k rozpracovaniu opatrení Akčného plánu rizikového kapitálu Európskej únie na podmienky Slovenskej republiky, ktorá požaduje „identifikovať a pripraviť návrh na odstránenie legislatívnych bariér pre investovanie inštitucionálnych investorov“.

Pre naplnenie týchto cieľov  v oblasti finančného trhu je potrebné zabezpečiť „efektívny prístup ku kapitálovému trhu pre všetky podniky a podporiť rozvoj zdrojov dlhodobého kapitálu odstránením legislatívnych bariér, najmä vo vzťahu k zdrojom z bánk, poisťovní, fondov kolektívneho investovania a penzijných fondov“. Cieľom navrhovaného zákona je preto reagovať na uvedené zámery Lisabonskej stratégie pre Slovensko a Akčného plánu rizikového kapitálu v oblasti kolektívneho investovania zavedením nových produktov kolektívneho investovania a rozšírením existujúcich možností kolektívneho investovania úspor občanov na slovenskom kapitálovom trhu pri rešpektovaní špecifík slovenského finančného trhu. Návrh zákona  predovšetkým
•	zavádza nový typ podielového fondu s investičnou stratégiou umožňujúcou investovanie na trhu nehnuteľností (špeciálny podielový fond nehnuteľností),   
•	rozširuje možnosti investovania podielových fondov do nástrojov rizikového kapitálu (najmä do nových emisií cenných papierov) uvoľnením príslušných investičných limitov  pre rizikové špeciálne podielové fondy,
•	odstraňuje doteraz identifikované legislatívne bariéry na brániace ďalšiemu rozvoju kolektívneho investovania v záujme posilnenia konkurencieschopnosti finančného sektora SR pri zachovaní vysokého stupňa ochrany účastníkov kolektívneho  investovania,
•	podrobnejšie upravuje podmienky samostatnej evidencie zaknihovaných podielových listov otvorených podielových fondov vedených depozitárom a správcovskou spoločnosťou podielového fondu, 
•	v súlade s odporúčaniami Európskej Komisie (2004/383/ES) a Výboru európskych regulátorov (CESR) reaguje na vývoj v oblasti kolektívneho investovania na integrovanom kapitálovom trhu  EÚ.
	Kolektívne investovanie predstavuje od roku 2000 najdynamickejšie sa rozvíjajúci segment kapitálového trhu v SR. Kým v roku 1999 investície peňažných prostriedkov obyvateľstva do podielových fondov predstavovali len približne 2,5 mld. Sk, v roku 2004 podľa údajov Národnej banky Slovenska pre finančný trh 8 správcovských spoločností v 94 podielových fondoch spravovalo celkovo 63,49 mld. Sk. V rovnakom čase pôsobili v SR 4 zahraničné správcovské spoločnosti jeden európsky fond a 7 obchodníkov s cennými papiermi ponúkalo predaj cenných papierov zahraničných subjektov kolektívneho investovania. Funkciu depozitára správcovských spoločností plnilo 6 bánk. Uvedené údaje podčiarkujú nutnosť existencie jasného a prehľadného legislatívneho rámca kolektívneho investovania, ktorý musí reagovať tak na záujmy ochrany investorov,  zabezpečovať efektívny výkon dohľadu pri súčasnom rešpektovaní oprávnených požiadaviek investorov a zástupcov finančného sektora  na odstránenie neodôvodnených legislatívnych bariér brániacich ďalšiemu rozvoju. Práve požiadavky investorov si vyžiadali rozšírenie typov podielových fondov o fondy investujúce prevažne do nehnuteľností. Pri úprave podmienok vytvárania a spravovania  špeciálnych podielových fondov nehnuteľností boli zohľadnené dlhoročné skúsenosti vyspelých trhov (predovšetkým Nemecko, Rakúsko a Luxembursko) s uvedenými typmi fondov ako aj skúsenosti štátov V4, ktoré uvedené typy fondov zaviedli  v nedávnom období (napr. ČR v roku 2004).

Zmeny v zákone si vyžiadali aj skúsenosti Národnej banky Slovenska pre finančný trh pri výkone dohľadu najmä v súvislosti s uplatňovaním systému jednotnej licencie v rámci EÚ (tzv. európsky pas) pre správcovské spoločnosti ako aj pre subjekty kolektívneho investovania.

Návrh zákona reaguje aj na požiadavky účastníkov trhu o vytvorenie funkčného systému evidencie zaknihovaných podielových listov. Aj keď alternatívnu evidenciu zaknihovaných podielových listov otvorených podielových fondov vedenú depozitárom podielového fondu  zákon umožnil s účinnosťou od 1.1.2004, podmienky a požiadavky na fungovanie takejto evidencie vymedzené zákonom nepokladala Národná banka Slovenska ani účastníci trhu za dostatočne vymedzené a táto možnosť sa v praxi nevyužívala. Správcovské spoločnosti pred zaknihovaním podielových listov otvorených podielových fondov v centrálnom depozitári alebo v alternatívnej evidencii u depozitára dávali prednosť listinnej forme podielových listov. Preto návrh zákona v záujme odstránenia zistených nedostatkov upresňuje podmienky  vedenia samostatnej evidencie zaknihovaných podielových listov a umožňuje časť tejto evidencie zveriť priamo aj správcovskej spoločnosti (vedenie majetkových účtov).

Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Prijatie navrhovaného zákona a jeho aplikácia nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty vyšších územných celkov, rozpočty obcí a nebude mať dopad na zamestnanosť, ani na tvorbu pracovných miest a organizačné zabezpečenie.