Pozícia Slovenskej republiky
k strednodobému hodnoteniu lisabonskej stratégie 
pre jarné zasadnutie Európskej rady

ČASŤ I – európska dimenzia

Slovenská republika víta proces oživenia lisabonskej stratégie prezentovaný v jej strednodobom hodnotení a základné závery navrhované Európskou komisiou. Aj Slovenská republika je presvedčená, že táto stratégia môže byť úspešná iba ak sa bude podstatne viac sústreďovať na rast konkurencieschopnosti a zamestnanosti pri rešpektovaní zásad trvalo udržateľného rozvoja.. Zároveň sme radi, že prehodnotené zameranie a ciele takmer úplne korešpondujú s Národnou lisabonskou stratégiou Slovenskej republiky, ktorú vláda SR jednohlasne prijala vo februári 2004.

Už v roku 2000 na Lisabonskom summite Európska rada položila základy lisabonskej stratégie, keď definovala ako cieľ na najbližšie desaťročie: „vybudovať konkurencieschopnú a dynamickú ekonomiku založenú na vedomostiach, s väčšou sociálnou súdržnosťou a s vyššou mierou zamestnanosti“. Avšak ako Slovenská republika prízvukovala už vo svojom vyjadrení sa pre skupinu na vysokej úrovni v roku 2004, táto pôvodná lisabonská stratégia mala svoje štrukturálne nedostatky. Tie spočívali najmä v prílišnej „roztratenosti“ formulácií lisabonských cieľov, ktoré boli definované príliš zoširoka na to, aby mohli byť reálne premietnuté do účinných opatrení. Druhým základným problémom, na ktorý poukazovala Slovenská republika, bola obsiahla sada kvantitatívnych ukazovateľov, kritérií a cieľov, ktoré nezohľadňovali odlišné východiskové situácie rôznorodých členských krajín. Taktiež kvantitatívne stanovené ciele môžu pôsobiť v určitých prípadoch nežiaduco a to ak snaha dosiahnuť určité číslo, potlačí snahu riešiť celú situáciu komplexne. Taktiež zdôrazňujeme, stále treba mať na pamäti, že akékoľvek zmeny a reformy na to, aby boli úspešné, musia sa v konečnom dôsledku odraziť na zlepšení životnej úrovne obyvateľstva a zlepšení kvality života. Žiaden úspech nie je možné dosiahnuť na úkor sociálnej a environmentálnej stránky rozvoja spoločnosti. Toto premostenie je dôležité zdôrazniť najmä pre tých, pre ktorých sú ciele určené, t.j. pre občanov. 

Navyše Slovenská republika zdôrazňuje praktické skúsenosti s hodnotením politík (napr. hodnotenie politík zamestnanosti v NAPZ), ktoré ukazujú, že EK sa uberala cestou anonymity číselných údajov, merajúc a hodnotiac len momentálnu vzdialenosť od toho-ktorého lisabonského cieľa. Politická vôľa pretavená do skutočných krokov a politík sa dostala do úzadia. Práve z týchto dôvodov by Slovenská republika chcela prízvukovať celkovú premenu hodnotiaceho procesu, ktorý by mal byť, podľa nového návrhu EK obsiahnutý v EU Annual Progress/Strategic Report. Tieto by však mali byť postavené na princípoch zhodnotenia efektivity, kvality a najmä celkového smerovania realizovaných politík členských krajín a nie okamžitých stavových kvantitatívnych výstupov tvoriacich jednoliatu masu pre všetky členské krajiny bez ohľadu na ich východiskové pozície, momentálnu ekonomickú situáciu a reálne možnosti.

Vo svojom príspevku pre skupinu W. Koka na vysokej úrovni Slovenská republika identifikovala tieto kľúčové politické odporúčania na revíziu lisabonskej stratégie: 
•	Lisabonská stratégia ako taká musí existovať aj naďalej, pričom je nutné ju zlepšiť a ďalej na nej budovať.
•	Pri meraní nášho úspechu sa musí revidovaná lisabonská stratégia sústrediť nie na súčasné kvantitatívne ukazovatele, ale na ukazovatele odrážajúce reálny stav pri uskutočňovaní štrukturálnych reforiem. 
•	Jednoznačný dôraz musí byť kladený na implementáciu lisabonskej stratégie so špeciálnym zreteľom na používanie takzvaných “európskych nástrojov”.
•	Lisabonská stratégia musí predstavovať vhodný politický stimul pre vlády členských štátov, ktorý ich bude motivovať k preklopeniu stratégie do realizácie konkrétnych politických opatrení.       

Slovenská republika vyjadruje potešenie nad tým, že nová, pokrokovo redefinovaná lisabonská stratégia je postavená tak, že obsahuje väčšinu odporúčaní a názorov našej krajiny, ktoré boli prezentované na pracovnej skupine W. Koka. Týka sa to najmä :

•	stanovenia jasných a konkrétnych priorít v menšom rozsahu, 
•	získanie väčšej angažovanosti so strany členských krajín, 
•	vytvorenie národných akčných plánov a 
•	výraznejšieho prepojenia programov na strane EÚ  s Finančnou perspektívou a spolu financovaním so strany členských krajín – z verejných rozpočtov a mobilizáciou súkromných zdrojov

Slovenská republika preto víta ideu Partnerstva pre rast a zamestnanosť, v ktorom Únia bude podporovať napĺňanie cieľov lisabonskej stratégie akčnými programami a jednotlivé členské krajiny pripravia svoje vlastné akčné plány pre napĺňanie cieľov lisabonskej stratégie. Víta očividné zjednodušenie a presnejšie zacielenie lisabonskej stratégie a podrobnejšie rozpracovanie opatrení, ktoré sú navrhnuté na podporu napĺňania stanovených cieľov. Slovenská republika súhlasí s celkovým pohľadom, ktorý Európska komisia priniesla a ktorý prezentuje vo svojich dokumentoch k strednodobému hodnoteniu lisabonskej stratégie. Podporuje prehodnotenie priorít a súhlasí so zameraním sa na hospodársky rast a zamestnanosť, keďže tento nový prístup Európskej komisie zodpovedá jednej z hlavných úloh Slovenska – čo najrýchlejšie dosiahnuť hospodársku a sociálnu úroveň vyspelých členských krajín.

Slovenská republika zdôrazňuje nutnosť dosahovania lisabonských cieľov pri zachovaní a vytváraní vyváženého trvalo udržateľného rozvoja a to ekonomického rastu, cenovej stability, rastu zamestnanosti a konkurencieschopného trhu práce pri súbežnom dosahovaní sociálnej kohézie a znižovaní regionálnych disparít v rámci Európskej únie a ochrany a tvorby kvalitného životného prostredia.

Slovenská republika plne súhlasí s troma základnými prioritnými cieľmi: 

•	Európa ako atraktívnejšia lokalita pre investície a prácu,
•	Poznatková ekonomika ako bijúce srdce Európy,
•	Umožniť podnikateľom vytvárať viac a lepšie pracovné miesta.

Tieto priority samozrejme musia byť realizované ruka v ruke s napĺňaním stratégie EÚ o trvalo udržateľnom rozvoji a formou upevnenia makro-ekonomickej stability jednotlivých členských krajín i EÚ ako celku v zmysle neporušenia pravidiel Paktu stability.

Slovenská republika súhlasí s konštatovaním Komisie, že veľká časť práce leží na samotných členských štátoch, ktoré majú za úlohu implementovať dohodnuté omeškané časti lisabonských reforiem, a preto zdôrazňujeme nevyhnutnosť vytvorenie priestoru pre členské krajiny na tvorbu vlastných tzv. „policy mixes“. Pokiaľ ide o špecifické odporúčania pre členské krajiny, ktorých prípadná revízia sa má uskutočniť až v roku 2006, že tieto odporúčania majú mať charakter pomenovania problémových oblastí, teda nemajú určovať konkrétne politiky na ich riešenie. Členské krajiny by mali mať priestor na definovanie vlastných nástrojov realizácie, ktoré by členské krajiny posunuli smerom k lisabonským cieľom.  

Všeobecné aspekty a governancia

Pre úspešné plnenie novej etapy lisabonskej stratégie je kľúčovým dosiahnutie konsenzu v otázke riadenia (governance) a flexibility lisabonského akčného plánu tak na európskej, ako aj na národnej úrovni. SR sa domnieva, že okruh 10 bodov pre lisabonský akčný plán a 5 priorít v rámci navrhovanej výdavkovej kapitoly 1a tvoria dostatočný rámec, no každá krajina musí klásť dôraz na iné oblasti a aktivity. 

Pre hodnotenie pokroku je dôležité vytvoriť formát, ktorý by bol za členské štáty porovnateľný a dával dobrú bázu pre určenie míľnika pre ďalšie obdobie. Slovenská republika však bude presadzovať flexibilnejší obsah vlastný každej členskej krajine. Navrhujeme ponechať na jednotlivých členských štátoch, aký bude obsah jednotlivých politických opatrení a krokov v národných akčných plánoch. Slovenská republika návrh Európskej komisie predbehla a v súčasnosti už má vypracovaný materiál „Návrh stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 – Národná lisabonská stratégia“, zohľadňujúci národné špecifiká krajiny pri napĺňaní strategických lisabonských cieľov, ktorý bol schválený vládou SR dňa 16. februára 2005. Tento dokument je vnímaný ako hlavný strategický dokument SR v tejto oblasti, ktorý bude predovšetkým určovať aj finálnu podobu národného lisabonského plánu SR vypracovaného v roku 2005 na trojročné obdobie s presne definovanými cieľmi a konkrétnymi politikami vedúcimi k ich dosiahnutiu.

Napriek tomu, že ekonomika Slovenskej republiky má vzhľadom na svoju minulosť viaceré špecifiká, navrhnuté smerovanie redefinovanej lisabonskej stratégie je pre nás potvrdením, že sme sa vybrali správnou cestou. Prioritné oblasti vytýčené Európskou komisiou sa v signifikantnej miere prekrývajú so štyrmi rozvojovými oblasťami, ktoré definuje Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska. Sú to: informačná spoločnosť, veda, výskum a inovácie, podnikateľské prostredie a vzdelávanie a zamestnanosť. Takisto ako v prioritných oblastiach Lisabonského akčného plánu, environmentálne aspekty netvoria osobitnú prioritu, avšak sú zakomponované v základných princípoch stratégie. 

Keďže napĺňanie lisabonských akčných plánov zahŕňa 10 prioritných/ centrálnych oblastí/ blokov, Slovenská republika zastáva názor, že je nutné zabezpečiť ich vzájomnú harmonizáciu a to ako na rovni národnej, tak i na celoúnijnej úrovni, a to prostredníctvom parciálnych rokovaní na úrovni rôznych formácií Rady a k nim príslušných pracovných skupín. Zároveň Slovenská republika zdôrazňuje potrebu previazania makroekonomických priorít na mikroekonomickú oblasť, pričom považuje za nutné zosúladiť opatrenia v oboch sférach a to na úrovni EÚ i národných ekonomík. V podmienkach SR by funkciu Mr/Ms Lisabon plnili dvaja členovia vlády, a to podpredseda vlády SR pre záležitosti EÚ a podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister financií. Slovenská republika dáva na zváženie otvorenie diskusie o otázke lepšieho zladenia a inštitucionálneho previazania mikroekonomickej a makroekonomickej sféry, pričom považujeme za potrebné zosúladiť opatrenia v oboch sférach (napríklad prostredníctvom vytvorenia pracovnej skupiny „Lisabon“ na úrovni generálnych riaditeľov). Cieľom je dosiahnuť súlad v navrhnutých 10 blokoch akčného plánu, jasné prepojenie medzi finančnou perspektívou a budúcimi lisabonskými akčnými plánmi, monitorovať pokrok v dosahovaní pokroku v rámci jednotného trhu a monitorovanie odstraňovania bariér pre rast kokurencieschopnosti v rámci jednotného trhu. Účelom je odstrániť riziko, ktoré hrozí pri predkladanom režime „governance“ – že nebude možné dospieť k súladu mikroekonomických a makroekonomických záujmov.

Slovenská republika si cení, že Európska komisia preskúmala možnosť vzájomného previazania správ, programov a iných typov dokumentov, ktoré plnia informačnú a monitorovaciu úlohu v čiastkových oblastiach lisabonskej stratégie (Broad Economic Policy Guidelines, Employment Guidelines) a vytvorila spôsob ich vzájomnej integrácie a previazanosti s cieľom zjednodušenia celého procesu. Veľmi pozitívne vnímame aj koncepciu spojenia BEPGs a Zásad zamestnanosti do jedného tzv. „Integrovaného balíka zásad“. Zároveň Slovenská republika oceňuje previazanosť na stratégiu udržateľného rozvoja EÚ.

Vítame návrh EK týkajúci sa používania nových finančných nástrojov v tejto oblasti a za zvlášť dôležitú v tomto kontexte považujeme urýchlenú realizáciu reformy štátnej pomoci a jej presmerovania aj do oblasti vedy a výskumu, avšak za dôležité považujeme zachovať ustanovenia, ktoré sa týkajú podpory tvorby pracovných miest, inklúznych pomocí i malého a stredného podnikania ako takého. Odporúčame urýchliť iniciovanie diskusie k návrhu EK o nových nástrojoch uvedených v hodnotení lisabonskej stratégie a to v časovom horizonte v priebehu 1. polroku 2005, aby Rada pre konkurencieschopnosť mohla k týmto iniciatívam prijať závery a členské štáty ich mohli transponovať už do svojich akčných plánov. 

Dokumenty EK veľmi správne poukazujú na nutnosť komplementárneho využívania európskych a domácich finančných nástrojov. Slovenská republika v oblasti vedy a výskumu považuje za mimoriadne dôležitú potrebu vytvoriť podmienky pre vzájomné previazanie finančných zdrojov. V tejto súvislosti SR aj s ohľadom na Basel II odporúča, aby nástroje EIB a EIF mali viac promočný ako konkurenčný charakter. 

Keďže rozpočet je jedným zo základných nástrojov politiky na európskej úrovni, považujeme za nevyhnutné zdôrazniť a bližšie vyšpecifikovať väzbu medzi cieľmi Lisabonského akčného programu a tým, ako budú nástroje finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 tieto ciele sledovať a podporovať.

Miesto príťažlivé pre investície a prácu

Slovenská republika víta rozhodnutie Európskej komisie o potrebe pokračovať v regulačnej reforme v Európe ako kľúčovej priorite pre  zlepšovanie podnikateľského prostredia a koherentnosti jednotlivých politík vytvárajúcich predpoklady pre zvyšovanie konkurencieschopnosti. Podporuje potrebu realizácie medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou o lepšom zákonodárstve. Je potrebné zlepšiť kvalitu legislatívnych návrhov, konzultovať ich so zainteresovanými stranami a vykonať širšie hodnotenia a sociálno-ekonomickom a environmentálnom dosahu navrhovaných opatrení. Cieľom týchto opatrení by mala byť akútna potreba znížiť administratívne zaťaženie podnikov, predovšetkým pri ich zakladaní.

Vítame zdôraznenie potreby zvýšenia dostupnosti rizikového kapitálu. Je potrebné stále zlepšovanie prostredia pre rizikové kapitálové investície na zakladanie podnikov a malé a stredné podnikanie predovšetkým inovatívneho charakteru.  Systematickejšie by sa mala využívať účasť Európskej investičnej banky a jej poradenská činnosť. Podporujeme návrh HLG W. Koka, aby EK vypracovala analýzu o prístupe ku kapitálovým trhom a podporila sa stimulácia sieťovania finančných a verejných inštitúcií.

Podporujeme zámer Európskej komisie spolupracovať pri zavádzaní REACH s EP a Radou s cieľom nájsť pragmatické riešenia na jeho modifikáciu v smere zlepšenia vykonateľnosti tohto budúceho nariadenia upravujúceho uvádzanie chemických látok na trh tak, aby súbežne podporovalo inováciu a ochranu zdravia a životného prostredia. Doterajšie výsledky národných dopadových štúdií, ako aj skúšobných projektov, ktorými sa overovala vykonateľnosť nariadenia vo vybraných priemyselných odvetviach totiž poukázali na jeho náročnosť, administratívnu zložitosť, vysoké finančné náklady na realizáciu a z toho vyplývajúci nárast nezamestnanosti a problémy s vykonateľnosťou najmä u malých a stredných podnikov. Ukazuje sa, že REACH v dnešnej podobe môže byť skôr brzdou než akcelerátorom cieľov lisabonského akčného plánu. Navrhujeme, aby EK iniciovala zriadenie expertnej pracovnej skupiny zo všetkých členských štátov EÚ, ktorá by REACH dopracovala do takej podoby, aby bol vykonateľný a stal sa akcelerátorom hospodárskeho rastu a zamestnanosti a popritom zohľadňoval aj ochranu zdravia a životného prostredia v súlade s lisabonským akčným plánom.

Slovenská republika nepovažuje neexistenciu harmonizácie v oblasti dane z príjmov právnických osôb za dôležitú prekážku pri zvyšovaní konkurencieschopnosti Európskej únie, naopak zastáva názor, že výsledkom čestnej daňovej súťaže môžu byť efektívnejšie daňové systémy.  Slovenská republika má obavy, že výsledný harmonizovaný základ dane by bol zložitejší a užší ako súčasný základ dane, čím by sa zároveň znížila efektívnosť sadzby dane ako aj príjmy štátneho rozpočtu. Taktiež nesúhlasíme so zavedením spoločného základu dane pre právnické osoby v strednodobom horizonte.

Súhlasíme s pokračovaním otvárania európskeho trhu s tovarmi a službami, podporujeme opätovné zdôraznenie dôležitosti liberalizácie služieb,  zabezpečenie efektívnej transpozície práva EÚ a s odstraňovaním prekážok voľného pohybu služieb ako záujmu spotrebiteľov. Na urýchlenie ďalšej liberalizácie a otvorenia viacerých sektorov konkurencii podporujeme návrh HLG W. Koka, aby Európska komisia vykonala vo všetkých sektoroch prieskum na identifikovanie prekážok hospodárskej súťaže vrátane účinku štátnej pomoci. Systematicky by sa mal skúmať dosah regulácie na hospodársku súťaž a v konečnom dôsledku aj na spotrebiteľov tak, aby sa zabezpečilo, že regulačná reforma nebude brzdiť podnikanie a hospodársku súťaž. V rámci vnútorného trhu so službami podporujeme liberalizáciu trhu s energiou.

Slovenská republika oceňuje doplnenie lisabonského akčného programu  o politickú oblasť, ktorá sa vzťahuje na Rozvojovú agendu z Doha, bilaterálne a regionálne investičné a obchodné dohody a vládne obstarávanie ako nový obchodný nástroj WTO a úspechy transatlantickej spolupráce medzi EÚ a USA.

Je potrebné pokračovať v procese liberalizácie v energetike a iných sieťových odvetviach,  ktorá predstavuje dôležitý nástroj na zabezpečenie pravidiel konkurencieschopnosti a najlepšieho využitia infraštruktúry s úžitkom pre priemysel aj spotrebiteľov. Efektívne fungovanie energetických sietí prispeje k zvýšeniu bezpečnosti dodávky energie v rámci EÚ, ktorej závislosť od dovozu energetických zdrojov má stále stúpajúcu tendenciu. 

Pre podporu rastu a smerovania k väčšej konvergencii presadzujeme dobudovanie transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktorá bude prepájať všetky krajiny Európy a zabezpečí tak rozvoj cezhraničnej dodávky energetických služieb. Investície do infraštruktúry v nových členských krajinách podporia rast a povedú k väčšej konvergencii v ekonomike, sociálnych a environmentálnych oblastiach.

V oblasti transeurópskych energetických sietí podporujeme snahu preskúmať stav a podmienky  konkurencieschopnosti s cieľom odstraňovať regulačné bariéry ako i fyzické bariéry na spoločnom trhu. Na túto nevyhnutnú podmienku je potrebné klásť zodpovedajúci dôraz.

Revidovaná  lisabonská  stratégia  veľmi  jasným  spôsobom  vyzdvihuje potrebu   budovania  dopravnej infraštruktúry Európskej únie, ktorá predstavuje nevyhnutný predpoklad pre  ekonomický rozvoj a rast. Plne súhlasíme s takto formulovanou prioritou, pretože len dobre zvládnuté dobudovanie infraštruktúry môže pomôcť Európskej  únii  stať  sa atraktívnejším miestom pre investovanie a rozvoj. Moderná infraštruktúra je neodmysliteľnou  podmienkou  pre rozvoj obchodu a mobility pracovných síl, tovarov a služieb. Obzvlášť v nových členských štátoch je potreba budovania modernej  infraštruktúry o to naliehavejšia, pretože práve dopravné siete môžu prispieť ku väčšej kohézii s ostatnými členským štátmi EÚ z pohľadu ekonomického,  sociálneho  i  environmentálneho. 

Krajiny  EÚ  musia   vyvinúť úsilie na dosiahnutie vedúceho postavenia  v  oblasti  produkcie,  implementácie a hlavne aplikácie ICT do všetkých  nosných pracovných a riadiacich procesov na globálnej úrovni. Keďže úroveň členských krajín v oblasti informatizácie spoločnosti, ekonomiky, technologického a personálneho potenciálu je rozdielna, je z pohľadu SR zníženie týchto odlišností na národnej a regionálnej úrovni nevyhnutným predpokladom k dosiahnutiu cieľov lisabonskej stratégie.

K eliminovaniu digitálnych odlišností na celoeurópskej úrovni Slovenská republika navrhuje zvyšovanie informačnej gramotnosti, efektívnu elektronizáciu verejnej správy a jej interoperabilitu na paneurópskej úrovni (alebo – a vzájomnú interoperabilitu verejných správ v rámci EÚ). Dôležitými oblasťami rozvoja IS sú všeobecná dostupnosť bezpečného širokopásmového internetu a rozvoj poskytovania elektronických služieb poskytovaných súkromným firmám a občanom. Aktívna účasť v komunitárnych programoch v oblasti budovania IS ako sú IDABC, eTEN, eContent plus, Safer Internet plus, MODINIS a ich efektívna a zmysluplná koordinácia sa javí ako účinné riešenie.

Vedomosti a inovácie pre hospodársky rast

Ako východiskový bod je treba zdôrazniť, že finančné a inštitucionálne nástroje v oblasti vedy a výskumu tak na národnej, ako aj celoeurópskej úrovni musia zohľadňovať tú skutočnosť, že charakter problémov v tejto oblasti je iný v EÚ 15 a iný vo väčšine krajín EÚ 10.

Slovenská republika bude podporovať úsilie v rozširovaní poznatkov cez vysokokvalitný vzdelávací systém ako kľúčovej podmienky na zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti Európskej únie. Dodávame však, že vysokokvalitný vzdelávací systém môže byť len taký, ktorý je založený na skutočných potrebách trhu, vychováva a vzdeláva ľudí v takej štruktúre, aká je pre trh práce najvhodnejšia, akú dokáže maximálne využiť a absorbovať, pričom nevytvára nevyužiteľné a nevyužité „zásoby“ pracovnej sily. V súlade s meniacimi sa potrebami trhu musí vzdelávací systém zabezpečovať, aby s týmito zmenami dokázal držať krok aj ľudský kapitál.

Európska komisia vo svojich dokumentoch spomína nový inštitút v oblasti vedy a výskumu, pričom ho ale bližšie nešpecifikuje. Konkrétne ide o „Európsky technologický inštitút“ (European Institute of Technology). Slovenská republika víta túto iniciatívu Európskej komisie a očakáva, že pri tvorbe ETI bude zohľadnený a využitý potenciál nových členských krajín.

V časti venovanej vede, výskumu a inováciám veľmi silno rezonuje barcelonský kvantitatívny cieľ – t. j. 3% výdavkov z HDP na vedu a výskum. Tento cieľ sa však (ako európsky priemer) do roku 2010 pravdepodobne nedosiahne. Už dnes je zrejmé, že väčšina členských štátov EÚ tento cieľ v roku 2010 nedosiahne. Celý rad členských štátov má určený svoj interný cieľ v tejto oblasti, ktorý je nižší ako 3% z HDP. Za zváženie stojí nahradenie tejto deklarácie formuláciou o permanentnom zvyšovaní podielu z HDP na vedu a výskum každoročne. 

V tejto súvislosti nevnímame ako postačujúce, že v odporúčaniach EK pre realizáciu potrebných opatrení na úrovni členských štátov je uvedený len barcelonský kvantitatívny cieľ. Na jednej strane súhlasíme s tým, že v EÚ je potrebné plošne zvýšiť výdavky na vedu, výskum a inovácie. Avšak tento cieľ musí mať aj svoju kvalitatívnu stránku. Napr. Slovenská republika plánuje v tejto oblasti celý rad reformných opatrení, bez ktorých realizácie nebude možné efektívne zvyšovať výdavky na vedu, výskum a inovácie tak, ako by bolo potrebné. To znamená, že v rámci EÚ je potrebné prísne dbať aj na účelnosť a kvalitu finančných výdavkov na vedu a výskum. 

Slovenská republika podporuje všetky iniciatívy, ktorých cieľom je odstránenie bariér pre nové členské štáty. EK prijíma smernicu o mobilite pracovníkov výskumu a vývoja z tretích krajín, ale nie pre  štáty EÚ. Bariérou zvýšenej mobility, ako aj kvality pracovných síl v oblasti vedy a výskumu sú navyše aj pevné sociálne siete pretrvávajúce predovšetkým v nových členských štátoch.

Inštitucionálne usporiadanie vedy a výskumu je v jednotlivých členských štátoch rôzne a v niektorých štátoch – ako napr. na Slovensku Slovenská akadémia vied – existujú aj vedecko-výskumné inštitúcie s celoštátnou pôsobnosťou. Z uvedeného dôvodu by sa snaha o posilnenie tvorby a diseminácie poznatkov nemala týkať len univerzitného sektora, ale všetkých foriem výskumu s dôrazom na kvalitu a vytváranie reťazcov akadémia, univerzity – priemysel - výskumné organizácie, malé a stredné podniky.

Dôraz kladieme na potrebu existencie celoeurópskej koordinácie nielen v oblasti budovania dopravnej, telekomunikačnej a energetickej infraštruktúry, ale aj v oblasti budovania/obnovy vedecko-technickej infraštruktúry. Odporúčame Európskej komisii zintenzívniť úsilie na zlepšenie koordinácie národných výskumných programov s účasťou Únie na národných programoch s cieľom skutočnej integrácie týchto programov. 

V budúcnosti sa jednoznačne musí posilniť oblasť cezhraničnej spolupráce v oblasti vedy a výskumu a bude potrebná existencia vhodných finančných a inštitucionálnych nástrojov v tomto zmysle. Slovenská republika odporúča, aby komunitárne programy pre oblasť vedy a výskumu boli zamerané i na spoluprácu EÚ15 s EÚ10 (twins programy) a programy, ktoré budú zamerané na malé a stredné podniky. Tým dôjde k zvýšeniu šance všetkých regiónov bez ohrozenia princípu excelencie na participáciu – rozširovanie poznatkov v rámci EÚ.

Za úvahu stojí myšlienka zavedenia hodnotenia hospodárskych dopadov vedy a výskumu, resp. investícií v oblasti vedy a výskumu. Odporúčame konkretizovať nástroje a podmienky na udržanie a motiváciu mladých výskumných pracovníkov – nové pracovné príležitosti.

Realizácia vednej a technickej politiky je vo výlučnej kompetencii jednotlivých národných administratív. Z uvedeného dôvodu bude potrebné, aby EK čo najdôslednejšie uplatňovala svoju monitorovaciu úlohu v tejto oblasti a prostredníctvom nej vytvárala tlak na jednotlivé členské štáty na realizáciu potrebných opatrení. Súčasne opätovne zdôrazňujeme, že nie je možné úspešnosť jednotlivých členských štátov v oblasti vedy a výskumu hodnotiť len na základe barcelonského kvantitatívneho cieľa.

Podporujeme princípy novej inovačnej politiky Európskej únie a jej nové smerovanie. Zdôrazňujeme potrebu efektívneho právneho rámca na ochranu práv priemyselného vlastníctva. Pri problematike patentovateľnosti vynálezov realizovaných počítačom podporujeme prijatie jasnej právnej úpravy. Stotožňujeme sa s odporúčaním vyjadreným v Správe Skupiny na vysokej úrovni Wima Koka, pretože je skutočne potrebné povedať definitívne áno alebo nie patentu Spoločenstva. Vítame ideu patentu Spoločenstva, avšak pokladáme v tejto oblasti za potrebné doriešiť jazykový problém, ktorý považujeme pre Slovenskú republiku za podstatný, a otázku lehoty na predloženie prekladov.

Slovenská republika začala  riešiť túto náročnú a rozsiahlu problematiku aj   na národnej úrovni, no viac ako desať rokov pasivity v podpore inovačných procesov a ignorovania významu podpory výskumu a vývoja na všetkých úrovniach bude vyžadovať systémový prístup najmä na vytváranie podmienok pri implementácii priamych a nepriamych nástrojov pre podporu inovácií a pri budovaní infraštruktúry systému inovačného podnikania s náležitým, ale zo strany štátu presne vymedzeným stupňom pozitívnej motivácie pre všetky zainteresované strany.

V rámci environmentálnych technológií považujeme za vhodné aby Komisia koordinovala Európsku iniciatívu energetickej efektívnosti a k nej súvisiaci pripravovanú legislatívu. Zameraná bude na oblasti eko-inovácii, podporu Akčného programu pre environmentálne technológie a rozvoj opatrení v energetickej efektívnosti, čo zvýši povedomie v tejto oblasti, vytvorí nové pracovné príležitosti, rozvoj a absorpciu týchto technológií na trhu a rozvoj ekonomiky. Prispeje to k efektívnejšiemu využívaniu zdrojov a zvýšeniu konkurencieschopnosti na svetových trhoch. Ďalej navrhujeme prehodnotiť potrebu zdôraznenia jedinej oblasti (nové energetické zdroje) ktorá by bola podporovaná z prostriedkov Európskej investičnej banky. Aj keď nové energetické zdroje majú nepochybne veľký význam pre rozvoj celej ekonomiky, predsa je potrebné podporovať aj iné eko-inovácie (napr. zamerané na efektívne využívanie prírodných zdrojov, alebo zvyšovanie energetickej účinnosti niektorých výrob, zvýšenie materiálového využívania odpadov a pod.), ako je definované aj v návrhu lisabonského akčného plánu. 

V oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie je potrebné pokračovať v koordinácii a realizovaní legislatívy, podporných programov, podporných mechanizmov a stimulov, zvýšením financovania vedy a výskumu a šírenia informácií, nízkouhlíkových technológií, čím sa dosiahnu úspory energie a zníženie energetickej náročnosti hospodárstva. To povedie k zlepšeniu bezpečnosti dodávky energie a zníženiu závislosti od dovozu fosílnych palív.

Za určitým spôsobom kontraproduktívne považujeme zavedenie výkonnostných cieľov pri kľúčových produktoch, službách a procesoch ako prostriedok vťahovania trhu. Podľa nášho názoru by šlo o administratívny zásah do trhovej ekonomiky, pričom v súčasnosti nie je dostatok podkladov na predpovedanie výsledkov tejto metódy. Preto odporúčame uviesť tento nástroj v lisabonskom akčnom pláne len  ako možnosť, resp. návrh na ďalšie preskúmanie.

Vytváranie nových a kvalitnejších pracovných miest

Slovenská republika súhlasí v rámci odporúčaní na zabezpečenie rastu a tvorby lepších pracovných možností s pozornosťou, ktorá je venovaná potrebám mladých ľudí a v tejto oblasti hlavne zosúlaďovaniu pracovného a rodinného života, dôchodkových systémov a sociálneho zabezpečenia. Poukazujeme však na potrebu toho, aby sa prílišným dôrazom na určitú sociálnu skupinu nedostala do úzadia iná sociálna skupina. 

Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä v prípade starších ľudí je kľúčovou výzvou pre viaceré krajiny Európskej únie. Dosiahnutie uvedeného cieľa by malo byť zohľadnené vo všetkých systémových zmenách, ktoré realizujú jednotlivé členské štáty Európskej únie v snahe zabezpečiť budúcu primeranosť a finančnú udržateľnosť vnútroštátnych dôchodkových systémov. Reformy týchto systémov, realizované prostredníctvom zmeny parametrov dávkovo definovaných systémov, príp. zavádzaním príspevkovo definovaných pilierov, by z tohto dôvodu mali v prvom rade obsahovať prvky pozitívne motivujúce k dlhšiemu, aktívnemu zotrvaniu na trhu práce vrátane zlepšenia možností starších ľudí udržať sa na trhu práce, a až dodatočne nástroje znevýhodňujúce predčasný odchod do dôchodku.

Otázkou zostáva nové definovanie sociálnej inklúzie, ktorá ako jeden z dôležitých aspektov spoločnosti zostáva naďalej bez  pevného miesta v novom lisabonskom procese. Slovenská republika sa domnieva, že najlepší spôsob posilňovania sociálnej inklúzie a odstraňovania sociálnej exklúzie je mať zamestnanie. Práve v tomto ohľade podporujeme zaradenie agendy sociálnej inklúzie priamo do druhej kapitoly politík zamestnanosti národného lisabonského plánu. Pozícia a miesto samotného Národného akčného plánu inklúzie zostáva však naďalej nejasný a v súčasnosti neexistuje na úrovni EÚ zhoda, či celý proces zintegrovať do zmienenej kapitoly národného lisabonského plánu, alebo ho ponechať separovaný mimo celého procesu. 

Slovenská republika víta zaradenie celoživotného vzdelávania a vedomostnej spoločnosti do národných lisabonských plánov členských krajín, pretože investície do ľudského kapitálu kreujúce modernú vedomostnú spoločnosť predstavujú vytváranie nových a lepších pracovných miest s vyššou pridanou hodnotou, zvyšujú produktivitu práce a mieru zamestnanosti. 

Slovenská republika chce zdôrazniť potrebu kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy budúcich absolventov, kvantitatívna podpora pracovných miest nesmie ísť na jej úkor. Slovenská republika čerpá značnú časť zdrojov zo štrukturálnych fondov na zvýšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy, a preto návrh novej generácie štrukturálnych fondov evokuje uprednostňovanie kvantitatívnej tvorby lokálnych pracovných miest pred pracovnými miestami s vyššou pridanou hodnotou. Sme toho názoru, že takémuto smerovaniu je potrebné sa vyhnúť.

Slovenská republika si uvedomuje dôležitosť úlohy mládeže v kontexte rozvoja spoločnosti, avšak uprednostňuje riešenie danej problematiky jej implementáciou priamo do jednotlivých sektorových politík a nie vyčlenením osobitnej aktivity pre mládež.

Čo sa týka odporúčaných politík vytýčených v Lisabonskom akčnom programe, Slovenská republika sa s nimi vo veľkej miere stotožňuje, pričom však využije možnosť vytvoriť si vlastný „policy mix“, doplniť o vlastné nástroje a súčasne s možnosťou neaplikovať tie, ktoré nevyhovujú špecifikám slovenskej ekonomiky, ako menovite v oblasti politiky vývoja stratégií aktívneho starnutia s realizáciou „podpory vrátane štátnej pomoci pre schémy predčasného dôchodku“

ČASŤ II – vnútroštátna dimenzia

Už pred vstupom do Európskej únie si Slovenská republika uvedomovala dôležitosť podniknutia reformných krokov, ktoré pre ekonomiku zabezpečia rast a postupné doháňanie vyspelých štátov svetovej ekonomiky, či už ide o „staré“ členské štáty Európskej únie, a či o Spojené štáty. Slovenská republika identifikovala úlohu, ktorú v tomto smerovaní môže zohrať lisabonská stratégia so svojimi cieľmi. Lisabonská stratégia bolo vytvorená v roku 2000 a bola „šitá na mieru“ členským štátom EÚ 15. Uvedomujeme si však, že aj keď bola lisabonská stratégia prijatá európskou pätnástkou, ciele v nej definované sú spoločné a záväzné pre celú súčasnú európsku dvadsaťpäťku. Proces zavádzania cieľov lisabonskej stratégie v Slovenskej republike bol naštartovaný už v marci 2004, a to na základe dokumentu „Pozícia Slovenskej republiky k lisabonskému procesu“. Tento dokument bol prvým analytickým zhodnotením realizácie lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky a stanovil opatrenia krátkodobého, strednodobého a dlhodobého charakteru v jednotlivých prioritných oblastiach, ktorých realizácia by mala akcelerovať plnenie základných cieľov lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky. 

Vláda Slovenskej republiky v súlade s odporúčaniami jarného summitu Európskej rady z marca 2004 prijala vo februári 2005 návrh inštitucionálneho zabezpečenia koordinácie lisabonskej agendy v Slovenskej republike, ktorého cieľom je zinštitucionalizovať koordinačné mechanizmy na riadenie lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky. Keďže lisabonská stratégia a s ňou súvisiace problémové okruhy a úlohy sa týkajú celej spoločnosti, súčasne zapája aj kľúčové subjekty mimo ústrednej štátnej správy - sociálnych partnerov a akademickú obec. Nízka informovanosť a záujem odbornej verejnosti o lisabonskú stratégiu je problémom v celej Európskej únii, a tak ako nevyhnutný krok bola identifikovaná potreba vyvolať s príslušnými subjektami trvalú odbornú diskusiu na túto tému.  

Práve v čase, keď Európska komisia prichádza so svojim návrhom, ako urobiť lisabonskú stratégiu funkčnou, vláda Slovenskej republiky sa už vybrala cestou sledovania jej cieľov. V súlade s odporúčaním pracovnej skupiny na vysokej úrovni schválila prvý strategický krok na tejto ceste – prijala Návrh stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 s podtitulom Národná lisabonská stratégia. Hlavný cieľ stratégie je jednoznačný: zabezpečiť, aby Slovensko čo najrýchlejšie dosiahlo životnú úroveň najvyspelejších krajín EÚ, a to práve prostredníctvom tvorby vhodných podmienok pre rast ekonomickej konkurencieschopnosti krajiny, čo je cieľ totožný so základným smerovaním lisabonskej stratégie. 

I keď panuje veľká miera zhody medzi oboma stratégiami, existujú oblasti, ktoré Slovenská republika priorizuje vo vyššej miere ako Európska komisia. Sú to otázky reagujúce na špecifiká slovenskej ekonomiky a na jej potreby a zároveň sledujú vysoké ambície, ktoré si Slovenská republika vo svojej stratégii vytýčila. Na druhej strane, taktiež môžeme identifikovať oblasti, ktoré naša stratégia nepokrýva v takej miere, v akej sú priorizované v Lisabonskom akčnom programe. V prvom rade ide o oblasť zlepšovania infraštruktúry, a to najmä dopravnej a environmentálnej, ďalej o otázku vnútorného trhu s energiou, transeurópskych energetických sietí, energetickej efektívnosti, odstraňovanie environmentálne škodlivých dotácií, zmena klímy, využívanie environmentálne vhodnejších dopravných prostriedkov a presadzovanie využívania obnoviteľných zdrojov energie. 

Čo sa týka podpory vedy a techniky, Národná lisabonská stratégia v plnej miere pokrýva vecné odporúčania Európskej komisie, ktoré sa týkajú strednodobého hodnotenia lisabonskej stratégie. Európska komisia ide nad rámec NLS jedine v inštitucionálnej oblasti navrhnutím zriadenia Európskeho technologického inštitútu a v oblasti financovania, kde sa uvádzajú aj konkrétne formy finančných nástrojov, ako sú politika štátnej pomoci a daňová politika. 

V niektorých detailoch zasa nachádzame iný prístup Európskej komisie k riešeniu problémov, ako napríklad v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Návrh novej generácie štrukturálnych fondov evokuje uprednostňovanie kvantitatívnej tvorby lokálnych pracovných miest pred pracovnými miestami s vyššou pridanou hodnotou. Priorita sa dáva investíciám do odborného vzdelávania. NLS zdôrazňuje potrebu kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy budúcich absolventov, ktorá by nemala ísť na úkor kvantitatívnej podpory pracovných miest. Dokument EK osobitne vyčleňuje skupinu mladých ľudí a prispôsobenie niektorých opatrení potrebám tejto skupiny - na rozdiel od NLS, ktorá nekladie dôraz na osobitné vyčlenenie skupiny mladých ľudí, ale implicitne je vo väčšine aktivít vyjadrená podpora skupine detí a mladých ľudí.

Slovenská republika má naplánované ďalšie kroky. Vychádzajúc zo stratégie konkurencieschopnosti Slovenska a zároveň z odporúčaní Európskej komisie zadefinovaných v Lisabonskom akčnom programe, budú vypracované akčné plány.