Správa o napĺňaní Stratégie konkurencieschopnosti Slovenska
 do roku 2010, jej akčných plánov a Národného programu reforiem SR

Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010, schválená Vládou SR dňa 16. februára 2005 je spolu s Národným programom reforiem Slovenskej republiky kľúčovým strategickým dokumentom v oblasti smerovania krajiny k dlhodobej prosperite a vysokému udržateľnému rastu ekonomiky a životnej úrovne. Oba strategické dokumenty vychádzajú prvotne zo základných cieľov Lisabonskej stratégie Európskej únie - vybudovať do roku 2010 najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu znalostnú ekonomiku na svete, schopnú udržateľného hospodárskeho rastu, v ktorej bude  viac pracovných miest a väčšia sociálna súdržnosť. Táto správa poskytuje prehľad o aktuálnom stave a doterajšom pokroku jej napĺňania v oblasti štrukturálnych reforiem. Hodnotí tiež plnenie úloh jednotlivých akčných plánov zameraných na štyri definované prioritné rozvojové oblasti, ktoré Vláda SR schválila 26.júla 2005. Zároveň, na základe vzájomnej previazanosti aktivít a cieľov poskytuje základné informácie o začiatku realizácie Národného programu reforiem Slovenskej republiky 2006 – 2008.   

1. Dokončenie štrukturálnych reforiem a udržanie ich výsledkov

Makroekonomická a fiškálna oblasť

Rozvoj trhovej ekonomiky a minimalizácia  zásahov štátu do voľného fungovania trhu

Vláda svojou hospodárskou politikou a realizovanými reformami daňového systému, trhu práce a verejných financií,  vytvorila priaznivé a motivačné prostredie na rozvoj súkromného podnikania a voľného trhu. Svoju priamu angažovanosť na trhu pritom v roku 2005 obmedzila prostredníctvom ďalšej liberalizácie trhu s energiami (rozšírenie okruhu oprávnených odberateľov) a rozhodnutiami o privatizácii zostávajúcich podielov v energetických podnikoch, najväčších letísk a nákladnej železničnej dopravy. Zodpovedné štátne inštitúcie zároveň aktívne sledovali dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže a správanie podnikov v dominantnom postavení. Vláda SR zároveň aktívne podporuje aj minimalizáciu zásahov štátu v rámci spoločného trhu Európskej únie (EÚ) prostredníctvom jednoznačnej podpory liberalizácie služieb. 

Jednou z kritizovaných oblastí netransparentného zasahovania štátu do podnikateľského prostredia bolo poskytovanie investičných stimulov. Schválením Pravidiel poskytovania individuálnej štátnej pomoci investorom vo vláde 26.októbra 2005, ktoré jasne definujú kritériá pre poskytovanie štátnej pomoci, ako aj možnú štruktúru a výšku jej jednotlivých foriem, došlo k stransparentneniu celého systému. Systém individuálnej štátnej pomoci je pritom zameraný na projekty v menej rozvinutých regiónoch a v oblastiach, ktoré by inak neboli realizované.

Znižovanie deficitu verejných financií

Štrukturálne reformy, vrátane reformy verejných financií, uskutočnené prevažne v rokoch 2003-2004 prispeli k celkovej fiškálnej konsolidácii a k zníženiu deficitu okruhu verejných financií zo 7,8% HDP v roku 2003 na 3,2% HDP v roku 2004. Ďalším dôležitým medzníkom bude redukcia schodku na 3,0% HDP do roku 2007 (vrátane nákladov na druhý pilier reformovaného dôchodkového systému) 

Konsolidačné úsilie vlády a zdravý ekonomický rast sa premietli do poklesu hrubého verejného dlhu v roku 2005 medziročne o 8,9% na 33,7% HDP. Budúci vývoj bude pri zachovaní doterajšej zodpovednej politiky stabilizovaný a bude plne v súlade s kritériami Paktu rastu a stability EÚ. Vďaka zodpovednej fiškálnej politike sa systematicky znižujú úrokové náklady štátneho dlhu, zároveň sa splatnosť emisií štátneho dlhu rozložila na dlhšie časové obdobie. V roku 2005 došlo na hotovostnej báze k úspore úrokových nákladov štátneho dlhu v objeme 6,6 mld. Sk (resp. takmer 22% pôvodne predpokladaného objemu). Po zohľadnení časového rozlíšenia (akruálna báza) predstavuje úspora 9,5 mld. Sk
 
Dôležitou charakteristikou tvorby rozpočtu, ktorá oproti minulosti zvýšila efektívnosť a transparentnosť vynakladania verejných prostriedkov je tzv. „programové rozpočtovanie“, resp. rozpočtovanie orientované na výsledky. Programová štruktúra rozpočtov jednotlivých rozpočtových kapitol, vrátane kapitoly ministerstva, sa skladá z programov, podprogramov a prvkov. Pre každý program a podprogram sa tvoria zámery, ciele a kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele, ktorých plnenie sa pravidelne vyhodnocuje. V oblasti programového rozpočtovania ministerstvo financií na základe analýz aplikačnej praxe v roku 2005 kládlo dôraz na ďalšie zdokonaľovanie jeho metodiky, na stabilizáciu programových štruktúr kapitol a na kvalitu formulovaných cieľov, zámerov a merateľných ukazovateľov.

Nezvyšovanie miery prerozdeľovania v ekonomike

Súčasťou reformy verejných financií v SR je aj stabilizácia miery prerozdeľovania ekonomických zdrojov definovanej podielom daní a povinných odvodov na HDP (daňová kvóta 2). V roku 2004 jeho hodnota klesla o 0,9 percentuálneho bodu, pričom výslednou hodnotou 30,5% sa Slovensko zaradilo medzi tri krajiny EÚ s najnižšou daňovou kvótou. Predbežné odhady za rok 2005 naznačujú ďalší pokles na 29,9%

Zachovanie transparentnej a neutrálnej daňovej politiky

Rok 2005 bol druhým rokom existencie reformovaného daňového systému. Jednoduchý a prehľadný nový daňový systém prispel k zníženiu daňového zaťaženia, zaviedol princíp horizontálnej spravodlivosti zdaňovania, elimináciou väčšiny špeciálnych režimov a výnimiek prispel k obmedzeniu špekulácií a daňových únikov a k zvýšeniu motivácie platiť dane. Zároveň sa zjednodušila aj správa daní štátom. Od januára 2005 sa odstránila ostávajúca deformácia v oblasti dane z príjmov, ktorá zvýhodňovala doplnkové dôchodkové sporenie oproti iným formám dlhodobého sporenia.  Vláda v priebehu roka odmietla návrhy opozície, ktoré smerovali k opätovnému skomplikovaniu daňového systému a k zavedeniu prvkov ohrozujúcich neutrálnosť daňovej politiky, najmä v oblasti uplatnenia zníženej sadzby DPH a spotrebnej dane z minerálnych olejov.     

Sociálna oblasť

Spoluzodpovednosť jednotlivca a jeho rodiny za riešenie vlastnej situácie; motivácia jednotlivca sociálnou politikou k aktivite a tvorivej činnosti

Sociálna politika má po reformách motivačný charakter, keď prostredníctvom cielených opatrení motivuje ľudí k vlastnej aktivite, ktorá im pomôže zlepšiť životnú úroveň. Jednotlivé nástroje sociálnej politiky, vrátane  finančných nástrojov tak nenahrádzajú zdroje vytvorené vlastnou pracovnou činnosťou, ale slúžia na zabezpečenie základných životných potrieb a pomoc v hmotnej núdzi a na podporu získania, udržania alebo zvýšenia vedomostí a zručností s cieľom efektívneho pracovného uplatnenia.  Úpravy výšok dávok a príspevkov v kombinácii so znížením efektívneho daňového zaťaženia práce v dôsledku daňovej reformy prispeli k zníženiu účinku „pasce nezamestnanosti“, keď zvýšili kladný rozdiel príjmu z pracovnej činnosti aj u nízkopríjmových pracovníkov oproti výške dostupnej pomoci v hmotnej núdzi. 

Znižovanie absolútnej chudoby

Jednou z prioritných oblastí politiky vlády a špeciálne sociálnej politiky je zmierňovanie a riešenie chudoby a podporu sociálnej inklúzie skupín obyvateľov ohrozených chudobou.  Za hlavný nástroj predchádzania a riešenia chudoby je považované zamestnanie. Pre populáciu v aktívnom veku sú uplatňované nástroje inkluzívneho trhu práce, akými sú aktívne politiky trhu práce, kde osobitná pozornosť je venovaná práve ohrozeným skupinám obyvateľstva. V roku 2005 sa zvýšil podiel pracujúcich na ekonomicky aktívnom obyvateľstve (podľa výberového zisťovania ŠÚ SR). Kým v roku 2004 (I. – III. kvartál) bolo v priemere zamestnaných 81,3% z celkového počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva, v roku 2005   (I.-III. kvartál) sa tento podiel  zvýšil o 2,1 percentuálneho bodu. 

Prostredníctvom aktivácie poberateľa dávky v hmotnej núdzi (formou vzdelávania a prípravy na trh práce, ďalšieho vzdelávania, účasti na menších obecných službách a dobrovoľných prácach) dochádza k získaniu, udržaniu alebo zlepšeniu pracovných návykov, a tak k zvýšeniu šancí uplatniť sa na trhu práce. Dôraz je rovnako kladený na podporu prístupu ku vzdelávaniu ako ďalšiemu kľúčovému nástroju sociálnej inklúzie a predchádzania medzigeneračnej reprodukcii chudoby. Tieto sú realizované prostredníctvom podpory prístupu ku vzdelávaniu poskytovaním dotácií rodinám v hmotnej núdzi na stravu a školské potreby deťom v školských a predškolských zariadeniach a motivačný príspevok pre deti  v základnej škole. Občania, ktorí z vekových, zdravotných alebo iných dôvodov nie sú schopní dočasne alebo dlhodobo riešiť svoju nepriaznivú sociálnu situáciu sa poskytuje ochranný príspevok. Zákon o hmotnej núdzi bude mať dosah na zníženie chudoby v strednodobom horizonte.

V oblasti zachovania dôstojného života, nezávislosti a samostatnosti občana sú významnými prostriedkami riešenia nepriaznivej sociálnej situácie občana aj nástroje sociálnej pomoci podľa zákona o sociálnej pomoci. Ide o sociálne poradenstvo, sociálnoprávnu ochranu, sociálne služby a peňažné príspevky ne kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia.

Udržiavanie účinnej sociálnej siete

Reforma systému sociálnej pomoci, pomoci v hmotnej núdzi a aktívnej politiky zamestnanosti realizovaná po roku 2002 viedla k tomu, že ľudia bez práce, prípadne ľudia v hmotnej núdzi, ktorí sa aktívne snažia zlepšiť svoju životnú situáciu prostredníctvom aktívnej spolupráce s úradmi práce pri hľadaní zamestnania, účasťou na aktivačných projektoch, prípadne rekvalifikáciách nie sú na tom finančne horšie ako pred reformami, keďže popri základnej dávke majú nárok aj na aktivačný príspevok a viaceré ďalšie príspevky k dávke.

Zavedenie systému podpory pre deti z rodín v hmotnej núdzi (dotácie na stravu, na školské pomôcky, prospechové štipendiá) znamenalo na jednej strane zlepšenie finančnej situácie finančnej situácie týchto rodín a zároveň prispieva k udržaniu motivácie k vzdelávaniu detí z týchto rodín.

Od roku 2006 vláda opäť vylepšuje systémy sociálnej pomoci, pomoci rodinám a politiky služieb zamestnanosti a upravuje viaceré cielené formy priamych finančných dávok a príspevkov. Zásadné efekty právnych úprav prinášajú zlepšenie postavenia dôchodcov s nízkym dôchodkom, podporu riadnej zdravotnej starostlivosti o dieťa do jedného roku veku v rodinách s nízkym príjmom, aktívne zapojenie samosprávy do procesu riešenia hmotnej núdze občanov, rozšírenie okruhu rodín s deťmi, ktorým sa poskytujú dotácie na stravu, školské pomôcky a prospechové štipendiá, sprísnenie kritérií pre poskytovanie prospechových štipendií a zníženie administratívnej náročnosti pre poskytovanie dotácií

Valorizácia jednotlivých existujúcich druhov dávok a príspevkov v septembri   2005 resp. v januári 2006 prispela k udržaniu ich reálnej hodnoty. 

Udržiavanie flexibilného trhu práce

Reforma trhu práce a novela zákonníka práce s účinnosťou od začiatku roka 2004 spružnila trh práce prostredníctvom vyššej flexibility pracovnoprávnych vzťahov z hľadiska vzniku a zániku pracovného pomeru, pracovných pomerov na dobu určitú a čiastkových úväzkov, a pracovného času. Odstránením dovtedajšieho princípu „práca alebo dôchodok“ boli tiež eliminované obmedzenia pre pracujúcich dôchodcov.

Reforma aktívnej politiky trhu práce bola zameraná najmä na pomoc dlhodobo nezamestnaným pri aktívnom hľadaní práce a na motiváciu zamestnávateľov vytvárať pracovné miesta v znevýhodnených regiónoch prostredníctvom poskytovania cielených príspevkov. Novela Zákona o službách zamestnanosti posilnila klientovo-orientovaný prístup služieb zamestnanosti k účastníkom na trhu práce. Zároveň zlepšila cielenosť aktívnych opatrení na trhu práce na znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a efektívnosti použitia finančných prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce.

Dodržiavanie vyváženej kombinácie princípu zabezpečenia základných práv a ľudskej dôstojnosti a princípu zásluhovosti

Kombinácia zabezpečenia základných práv a dôstojnosti a zásluhovosti je zabezpečená zavedením trojpilierového dôchodkového systému, ktorý je založený na princípe zásluhovosti a systému sociálnej pomoci a pomoci v hmotnej núdzi, ktoré fungujú na princípe solidarity. Zatiaľ čo dôchodkový systém prináša benefity pre jeho účastníkov v závislosti od doby účasti v systéme a objemu platieb do systému počas aktívneho života, ľuďom ktorí si v tomto systému počas aktívneho života nedokážu zabezpečiť dostatočný objem zdrojom, pomáha štát pri zachovaní ľudskej dôstojnosti prostredníctvom cielených opatrení v systému pomoci v hmotnej núdzi a sociálnej pomoci.   

Neohrozenie dlhodobej ekonomickej udržateľnosti zdravotníctva a dôchodkového systému  

Jedným zo základných problémov fungovania slovenského zdravotníctva pred reformou, spustenou v roku 2003 bol vysoký rast zadlženosti. Jedným z cieľov reformy bola preto stabilizácia systému, eliminácia starých dlhov a postupné vytvorenie predpokladov na predchádzanie vzniku nových dlhov v systéme. Vďaka procesu oddlženia cez a.s. Veriteľ sa koncom roka 2005 úspešne podarilo vysporiadať balík „starých“ dlhov zdravotníckych zariadení voči dodávateľom a verejným fondom. Zároveň sa oproti predchádzajúcemu roku opäť znížil objem ich nového dlhu. V prípade zdravotných poisťovní sa vďaka návratu k finančnej disciplíne a štandardným platobným podmienkam podarilo ich existujúce záväzky po lehote splatnosti  dokonca znížiť. Zároveň sa zlepšila platobná disciplína. Kým pred rokom 2002 boli lehoty splatnosti v zdravotných poisťovniach dlhšie ako 150 dní, v súčasnosti všetky zdravotné poisťovne uhrádzajú záväzky do 30 dní.

Podmienky na dlhodobú stabilitu dôchodkového systému boli vytvorené realizáciou reformy, vytvárajúcej trojpilierový dôchodkový systém, ktorý kombinuje zdroje financovania budúcich dôchodkov. V nadväznosti na výhľad vývoja v prvom priebežnom pilieri a demografické prognózy sú realizované úpravy v oblasti sociálneho poistenia.  

2. Prioritné rozvojové oblasti

Prioritné rozvojové oblasti definované v lisabonskej stratégii pre Slovensko sa premietli do konkrétnych akčných plánov (projekt MINERVA) schválených vládou SR 13.júla 2005. Ich napĺňanie je základným predpokladom zabezpečenia podmienok pre rozvoj znalostnej ekonomiky na Slovensku a tým aj dlhodobého a stabilného hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti Slovenska. 

Plnenie cieľov Akčných plánov k 31.1.2006

Akčné plány pre každú zo štyroch prioritných rozvojových oblastí Stratégie konkurencieschopnosti SR spolu stanovujú 62 úloh, ktoré majú byť splnené súčasnou vládou v rokoch 2005 a 2006. K 31.januáru 2006 bolo splnených 10 úloh, 23 úloh sa plnilo podľa schváleného časového harmonogramu a 30 úloh sa plnilo s časovým sklzom, prípadne sa neplnilo vôbec. S cieľom zvýšiť prehľad o aktuálnom stave plnenia jednotlivých úloh, ako aj v záujme efektívnejšej koordinácie a riešenia vzniknutých problémov zriadil podpredseda vlády a minister financií riadiaci výbor Minervy.  

Z hľadiska akčných plánov ako celku sú najväčšie sklzy v akčnom pláne pre vzdelávanie a zamestnanosť, ktorý obsahuje kľúčové úlohy v súvislosti s budovaním znalostnej ekonomiky a ktorý z prevažnej časti gestoruje ministerstvo školstva. Zo 17 úloh bolo 10 v časovom sklze a 3 úlohy sa plnili podľa schváleného časového plánu. Rezort školstva zaznamenal významné zvýšenie prostriedkov zo štátneho rozpočtu na rok 2006 a to aj v súvislosti s akčnými plánmi Minervy. Zatiaľ však ministerstvo školstva nepredložilo adekvátne konkrétne návrhy na použitie týchto financií. Prostriedky alokované na úlohu č. 3 „Posilnenie a zlepšenie vzdelávania v oblasti cudzích jazykov na všetkých stupňoch škôl“ a úlohu č. 4 „Podpora využívania informačných a komunikačných technológií vo vyučovacom procese“ stále nemajú vypracovaný presný plán na ich konkrétne využitie. Zatiaľ možno konštatovať, že úlohy ktoré sa MŠ SR rozhodlo realizovať prostredníctvom svojich priamoriadených organizácií, resp. vysokých škôl, sú riešené cez  výzvy na predkladanie projektov z Európskeho sociálneho fondu (ESF), čo umožní ich plnohodnotnú realizáciu. Tento prístup bol uplatnený pri úlohách č.2 1.AP, č.3 I., č.4 I.AP, č.6 I.AP, č.7 I.AP, č.6 II.AP, č.9 II.AP. Pripravuje sa výzva, ktorá bude vyhlásená v marci 2006 a bude napĺňať úlohu č.3  1AP,  č. 5 1.AP, úlohu č. 3 2.AP a úlohu č. 11 3. AP. 

Stav plnenia úloh v akčných plánoch k 31.januáru 2006
	Stav úloh s dátumom ukončenia do 31.1.2006	Stav úloh s dátumom ukončenia po 31.1.2006	Stav všetkých úloh	Stav úloh
I. AP Vzdelávanie a 
zamestnanosť	Stav úloh
II. AP 
Veda, výskum a inovácie	Stav úloh III.AP Informačná spoločnosť	Stav úloh IV. AP
Podnikateľské prostredie	
AP	21	41	62	17	14	20	11	
Ukončené	9	2	11	4	0	3	4	
Plnené podľa plánu	-	22	22	3	9	6	4	
Časový sklz	12	17	29	10	5	11	3	

Z 10 splnených úloh boli 4 úlohy splnené z akčného plánu Vzdelávanie a zamestnanosť: 
•	č. 3 „Posilnenie a zlepšenie vzdelávania v oblasti cudzích jazykov  na všetkých stupňoch škôl
•	č. 7 „Dotačný program na zriadenie MŠ v chudobných obciach s pozitívnym demografickým vývojom“
•	č. 14 „Sociálne bývanie pre mladé rodiny“
•	č.16 „ Zlepšiť a zjednodušiť ochranu zdravia zamestnancov pri práci“; 
3 úlohy z akčného plánu Informačná spoločnosť: 
•	č.1 „Procesný, organizačný a informačný model služieb verejnej správy“
•	č.5 „Návrh riešenia elektronického spoplatnenia správnych poplatkov“ 
•	č.17 „Mapovanie stavu digitálnej gramotnosti a adaptability obyvateľstva na IKT“;
a 4 úlohy z akčného plánu Podnikateľské prostredie: 
•	č.3 „ Zníženie daňového a odvodového zaťaženia práce“
•	č. 6 „Vytvorenie podmienok pre vznik stredoeurópskej burzy cenných papierov“
•	č.8 „Identifikácia a odstránenie bariér skutočného otvorenia trhu s energiou“ 
•	č.10 „Stransparentnenie štátnej pomoci“.

Reálnymi výstupmi týchto úloh je predovšetkým vyhlásenie a uzavretie výzvy na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácie na zriadenie predškolského zariadenia v chudobných obciach s pozitívnym demografickým vývojom; schválenie nového zákona o inšpekcii práce, nového zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia zamestnancov pri práci a nového zákona o verejnom zdravotníctve vo februári 2006 v NR SR a uplatnenie nových pravidiel poskytovania individuálnej štátnej pomoci investorom, ktoré motivujú predovšetkým investície s vyššou pridanou hodnotou a investičné projekty v znevýhodnených regiónoch. Model služieb verejnej správy bol zapracovaný do dokumentu „Cestovná mapa zavádzania elektronických služieb verejnej správy“, ktorý je základným strategickým dokumentom informatizácie verejnej správy. Ostatné splnené úlohy sa realizovali formou štúdie a ako také nemajú priamy dopad, preto je dôležité zabezpečiť reálne premietnutie vypracovaných štúdií do praxe. 

Čiastočne bola splnená úloha č.12 I.AP „Implementácia nového systému sociálnej podpory študentov“, ktorá predpokladá zvýšenie počtu poberateľov a samotnú výšku sociálnych štipendií, pričom definitívne splnenie sa očakáva k 1.marcu 2006. Podobný výsledok možno očakávať pri úlohách č.11 a č.13 I.AP „Národný štipendijný program na podporu mobilít študentov, doktorandov a pedagogicko-vedeckých pracovníkov“ a „Štipendijný program na získanie absolventov najlepších svetových univerzít pre prácu vo verejnej správe“. Čiastočne boli splnené aj úlohy č. 3 a 6, ktoré sa budú zabezpečovať prostredníctvom projektov podporovaných z ESF. Ide o iniciovanie rozvojových projektov na vytváranie vysokoškolských študijných programov v cudzom jazyku a iniciovanie rozvojových projektov na vytváranie vysokoškolských študijných programov pre budúcich učiteľov s požiadavkou na ovládanie cudzieho jazyka a práce s IKT pri vyučovaní. Tieto projekty sú v štádiu hodnotenia. Ďalej sa čiastočne plní úloha č.2 a 4, pre ktoré boli vo výzve ESF podané projekty budúcimi realizátormi úloh vytvorenie a spustenie národného programu pre učiace sa regióny a realizácia školení učiteľov so zameraním na využívanie IKT vo vyučovacom procese.  

Okrem toho, spokojnosť možno vyjadriť najmä s plnením úlohy č.1 akčného plánu pre Vedu, výskum a inovácie „Vytvorenie kvalitnej centrálnej agentúry na podporu výskumu a vývoja“ v gescii ministerstva školstva, ktorá má síce časový sklz, ale cieľ transformovať agentúru na modernú inštitúciu, ktorá bude efektívnym a transparentným centrálnym koordinátorom vedeckých a výskumných aktivít na Slovensku sa úspešne napĺňa. V marci 2006 by sa mala oficiálne ukončiť transformácia agentúry, pričom bude podporovať výskum a vývoj v súlade s princípom vedeckej excelentnosti a s dôrazom na aplikačné výstupy riešených projektov výskumu a vývoja. Súčasne bude agentúra okrem klasických otvorených výziev na predkladanie projektov systémom zdola nahor disponovať od apríla 2006 novými finančnými nástrojmi pre podporu výskumu a vývoja – schéma na podporu ľudských zdrojov a popularizáciu vedy a podpora medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce. 
 
Z úloh akčného plánu pre informačnú spoločnosť sa úspešne realizujú predovšetkým úloha č.9 „Poskytovanie informácií z referenčného registra obyvateľov SR a z databázy dokladov SR oprávneným subjektom“, kde poskytovanie vyššie uvedených informácií už prebieha v testovacej prevádzke na ministerstve vnútra; úloha č.19 „Internet pre všetkých“: poskytovanie dotácií na prístup k rýchlemu internetu by malo byť spustené v apríli 2006; úloha č.11 „Ústredný portál verejnej správy“, ktorý by mohol byť spustený v pilotnej prevádzke do 1.apríla 2006 a následne by ministerstvo spravodlivosti malo byť schopné spustiť službu elektronických zápisov do obchodného registra od 1.júla 2006; úloha č.13 „Digitálna vláda“ a úloha č.16 „Digitálne štúrovstvo na školách“, v rámci ktorej sa do projektu budovania centier s prístupom na internet zapojilo 257 základných a stredných škôl.

Zatiaľ bez väčších problémov sa realizujú aj 3 úlohy IV.AP: č.1 „Komplexný audit prekážok v podnikaní na Slovensku“, č.2 „Zlepšenie podmienok pre efektívne vymáhanie práva“ a č.5 „Elektronické verejné obstarávanie“.

Viaceré ďalšie kľúčové úlohy v akčných plánoch majú značné rezervy v implementácii. Je to predovšetkým úloha č.1 I.AP „Vypracovanie návrhu nového školského zákona a jeho predloženie na rokovanie NR SR“. Premena tradičnej školy na modernú ako priorita deklarovaná v Lisabonskej stratégii pre Slovensko je podmienená predovšetkým vypracovaním návrhu nového školského zákona, pričom pôvodný termín jeho predloženia do vlády bol 30.11.2005. Rezort školstva ako gestor úlohy predložil návrh zákona ako poslanecký návrh do parlamentu 21.februára 2006. Plnenie tejto úlohy, ktorá je  z hľadiska napĺňania Lisabonskej stratégie kľúčová, si však vyžaduje prioritnú pozornosť. Bez zásadnej legislatívnej reformy v oblasti školstva bude efekt plnenia niektorých úloh výrazne obmedzený. 

Problematické sú tiež úlohy č.6 III.AP „Zvyšovanie používania elektronického podpisu v inštitúciách verejnej správy ako podpora podnikateľského prostredia a elektronizácia verejnej správy“, a úloha č. 12 „Voľný informačný prístup do katastra“. Tieto 2 úlohy sú kľúčové vzhľadom na prioritu Stratégie konkurencieschopnosti – elektronizácia verejnej správy (e-government) a pokiaľ sa všetky tri úlohy urýchlene nezrealizujú, bude ohrozený celý projekt budovania kompatibilnej a synchronizovanej elektronickej verejnej správy. 

V záujme lepšieho pokroku plnenia akčných plánov podpredseda vlády a minister financií v októbri 2005 zriadil Riadiaci výbor (RV), ktorý pozostáva z vedúcich predstaviteľov  všetkých gestorských inštitúcií. Cieľom Riadiaceho výboru je priebežne monitorovať postup prác na napĺňaní cieľov v akčných plánoch a operatívne riešiť vzniknuté problémy. I napriek výraznému zlepšeniu v manažmente projektu Minerva vďaka novozriadenému výboru, ešte stále pretrvávajú čiastočné nedostatky v koordinácii jednotlivých aktivít a úloh a ďalším krokom by preto malo byť schválenie nariadenia RV, ktorým by sa gestorujúcim subjektom uložila povinnosť predkladať všetky materiály týkajúce sa úloh v akčných plánoch, rovnako ako podrobné odpočty splnených úloh a ich reálnych dopadov, na Riadiaci výbor. Zároveň je však nevyhnutné apelovať na jednotlivé rezorty, aby výrazne zvýšili úsilie vyvíjané pri implementácii jednotlivých úloh akčných plánov, pretože v opačnom prípade existuje riziko nesplnenia tejto časti vládneho programu, ktorý okrem toho že ako súčasť  širšieho konceptu Lisabonskej stratégie je podrobne monitorovaný Európskou úniou, je taktiež priamo napojený na Národný program reforiem.  

Posuny termínov plnenia úloh akčných plánov

Na základe žiadostí zodpovedných rezortov je predložený návrh na schválenie zmeny časového plánu pri doleuvedených úlohách:

I. Akčný plán Vzdelávanie a zamestnanosť			
číslo úlohy	úloha	podúloha	pôvodný dátum	nový dátum	
1.	Vypracovanie návrhu nového školského zákona a jeho predloženie na rokovanie NR SR	predloženie návrhu školského zákona na rokovanie vlády	30.11.2005	30.4.2006	
5.	Vypracovanie nového modelu práce s nadanými žiakmi a jeho zavedenie do praxe	vypísanie výzvy na spravovanie a vytváranie portálov nadania, na vznik centier rozvoja nadania a na prácu s nadanou mládežou na stredných a základných školách	30.9.2005	30.3.2006	
8.	Zvýšenie počtu asistentov učiteľa a špeciálnych pedagógov	vytvoriť schému za účelom zvýšenia počtu asistentov učiteľa a zvýšenia počtu špeciálnych pedagógov v pedagogicko-psychologických alebo špeciálno-pedagogických poradniach	30.9.2005	 Nový dátum nebol navrhnutý	
9.	Nové motivačné prvky v oblasti kvality a viaczdrojového financovania pri rozpise dotácií zo štátneho rozpočtu pre verejné vysoké školy 	zohľadniť aktivity v oblasti kontraktného výskumu a poskytovania ďalšieho vzdelávania v metodike rozpisu dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám na rok 2006	30.11.2005	15.3.2006	
10.	Spustenie komplexnej akreditácie vysokých škôl a podpora nezávislých evaluačných aktivít	aktualizovanie postupu pri výkone komplexnej akreditácie a plánu komplexných akreditácií Akreditačnou komisiou 	31.8.2005	31.3.2006	
 	 	začatie komplexných akreditácií podľa aktualizovaného plánu 	31.10.2005	30.4.2006	
11.	Národný štipendijný program na podporu mobilít študentov, doktorandov a pedagogicko-vedeckých pracovníkov	realizácia štipendijného programu 	1.1.2006	 1.3.2006	
12.	Implementácia nového systému sociálnej podpory študentov 	zmena legislatívy upravujúcej sociálnu podporu študentov vysokých škôl v pôsobnosti  ministerstva 	31.8.2005	1.3.2006	
13.	Štipendijný program na získanie absolventov najlepších svetových univerzít pre prácu vo verejnej správe	spustiť činnosť štipendijného programu	30.11.2005	1.3.2006	
15.	Zvýšenie účinnosti programov vzdelávania  prípravy pre trh práce uchádzačov o zamestnanie	Schválenie národného projektu „Získavanie odborných zručností formou zamestnaneckej praxe“	31.12.2005	28.2.2006	
17.	Dlhodobá populačná politika 	vypracovať návrh opatrení na zosúladenie pracovného a rodinného života 	31.12.2005	31.3.2006	
 	 	vypracovať návrh dlhodobej populačnej politiky 	31.12.2005	31.3.2006	

II. Akčný plán Veda, výskum a inovácie			
číslo úlohy	úloha	podúloha	pôvodný dátum	nový dátum	
1.	Vytvorenie kvalitnej centrálnej štátnej agentúry na podporu výskumu a vývoja	spustiť fungovanie agentúry podľa nového štatútu 	1.1.2006	31.3.2006	
6.	Systém podpory mobilít ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja	vykonať audit súčasného procesu uznávania dokladov o vzdelaní a predložiť na rokovanie vlády SR návrh na jeho zjednodušenie	31.12.2005	30.6.2006	
7.	Podpora národných centier excelentnosti 	vypracovať systém a pravidlá podpory národných centier excelentnosti	31.12.2005	1.4.2006	
 	 	začať realizáciu pilotných projektov podpory národných centier	31.3.2006	1.4.2006	
11.	Komplexný systém podpory inovatívnych firiem a inovačných aktivít v súkromnej sfére	navrhnúť systém verejnej podpory inovatívnych firiem a inovačných aktivít v súkromnej sfére	30.12.2005	28.2.2006	
12.	Vytvorenie modernej legislatívy pre oblasť inovácií	vypracovanie Inovačnej stratégie		31.3.2006	
		prijatie zákona o inováciách vládou SR	30.12.2005	30.6.2006	

				

III. Akčný plán Informačná spoločnosť	
číslo úlohy	úloha	podúloha	pôvodný dátum	nový dátum	
2.	Európsky počítačový vodičský preukaz pre štátnych zamestnancov  (ECDL)	schváliť nariadenie vlády, ktoré uloží každému štátnemu zamestnancovi vykonať najneskôr do konca roku 2008 certifikáciu ECDL – Štart a po roku 2008 každému štátnemu zamestnancovi prijímanému do stálej štátnej služby preukázať sa do 6 mesiacov od prijatia certifikátom ECDL Štart.	31.12.2005	15.6.2006/31.8.2006	
4.	Spolupráca pri tvorbe návrhu legislatívneho zámeru zákona o základných registroch verejnej správy	Predloženie návrhu zákona o informačnom systéme verejnej správy do vlády	31.1.2006	30.6.2006	
6.
 	Zvyšovanie používania elektronického podpisu v inštitúciách verejnej správy ako podpora podnikateľského prostredia a elektronizácie verejnej správy	umožniť zabezpečenú komunikáciu zaručeným elektronickým podpisom medzi občanom, firmou a hore uvedenými kľúčovými inštitúciami verejnej správy	30.11.2005	 
30.7.2006
	
	 	pripraviť minimálne 200 formulárov pre zabezpečenú komunikáciu zaručeným elektronickým podpisom	30.11.2005		
8.	Vytvorenie systému elektronickej výmeny dát medzi registrami	Projektový zámer (štúdia)/vytvorenie systému	30.9.2005	30.5.2006/31.12.2006	
9.	Poskytovanie informácií s referenčného registra obyvateľov SR a databázy dokladov SR oprávneným subjektom 			31.7.2006	
10.	Zavedenie občianskeho preukazu s čipovou kartou a zaručeným elektronickým podpisom	Vypracovať štúdiu možností vydávania elektronického občianskeho preukazu pre použitie v elektronických systémoch verejnej správy.	31.12.2005	28.2.2006	
11.	Ústredný portál verejnej správy – vstupný bod	Začiatok pilotnej prevádzky	28.2.2006	31.3.2006	
12.	Voľný informačný prístup do katastra	Testovacia prevádzka/riadna prevádzka	30.3.2006/30.6.2006	Nie je jasné, či sa konečný termín podarí dodržať	
14.	Analýza vytvorenia komplexného systému verejného obstarávania, evidencie a repasácie počítačov na Slovensku	vypracovať štúdiu a predložiť ju na rokovanie Vlády	31.12.2005	31.5.2006	
19.	Internet pre všetkých	štart smerom k občanom a komunikačná kampaň	1.10.2005	31.3.2006	
20.	Vytvorenie a sprístupnenie vybraného súboru priestorových informácií o životnom prostredí a   transakciách s pôdou 	 	31.8.2006	 Úloha sa neplní z titulu nedoriešenia financovania; 	

				

IV. Akčný plán Podnikateľské prostredie				
číslo úlohy	úloha	podúloha	pôvodný dátum	nový dátum	
1.	Komplexný audit prekážok v podnikaní na Slovensku 	vyhotoviť a zverejniť výsledky auditu a konkrétny opatrení na zlepšenie procesov vo verejnej správe a odstránenia zostávajúcich bariér v podnikaní	31.1.2006	31.3.2006	
4.
 
 	Systém hodnotenia dopadu právnych predpisov – RIA (Regulatory Impact Assessment) 
 
 	predložiť do Vlády SR  jednotné metodiky na vypracúvanie a posudzovanie Doložky v častiach: vplyvy na verejné financie, vrátane odhadov potreby zvýšenia či zníženia počtu zamestnancov, odmeňovaných z verejných financií; vplyvy na životné prostredie a vplyvy na hospodárenie podnikateľskej sféry a obyvateľstva, vrátane vplyvu na podnikanie a zamestnanosť v "neštátnom sektore"	31.12.2005	30.6.2006	
		vypracovanie materiálu MPSVaR SR	 	30.4.2006	
		vypracovanie materiálu MH SR	 	1.4.2006	
5.	Elektronické verejné obstarávanie (e-procurement)	spustenie pilotnej prevádzky elektronického verejného obstarávania	31.1.2006	 28.4.2006	

Financovanie akčných plánov

V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2006 boli následne premietnuté aj potreby finančného krytia úloh jednotlivých akčných plánov.  

Finančné zabezpečenie akčných plánov prioritných rozvojových oblastí v roku 2006
Akčný plán
(v mil. Sk)	2006	
	schválené zdroje ŠR	iné dostupné 
zdroje	Spolu	
Akčný plán I.    Vzdelávanie a zamestnanosť	1 115	350	1 465	
Akčný plán II.   Veda, výskum a inovácie	1 350	390	1 740	
Akčný plán III.  Informačná spoločnosť	400	0	400	
Akčný plán IV.  Podnikateľské prostredie 	0	0	0	
S P O L U	2 865	740	3 605	

Kapitola
(v mil. Sk)	2006	
	schválené zdroje 
ŠR	iné dostupné 
zdroje	Spolu	
Ministerstvo školstva SR	2 465	540	3 005	
Ministerstvo hospodárstva SR	0	200	200	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekom. SR	400	0	400	
S P O L U	2 865	740	3 605	
Prameň: MF SR

Implementácia Národného programu reforiem SR 2006 – 2008 

V rámci hodnotenia pokroku a revízie lisabonskej stratégie začiatkom roka 2005 na úrovni Európskej únie na návrh Európskej komisie sa hlavy členských štátov dohodli na oživení jej zámerov a cieľov s tým, že absolútnou prioritou sa stal ekonomický rast a zamestnanosť. Nový riadiaci režim je založený na trojročnom programovom cykle, prvý pre roky 2005 – 2008. Jeho základným prvkom sa stalo vypracovanie a následná implementácia národných programov reforiem jednotlivých členských štátov. Slovenská republika predložila svoj Národný program reforiem Európskej komisii v stanovenom termíne, t.j. do 15. októbra 2005. Zameranie a obsah národných reformných programov je z úrovne Európskej únie po prvý krát určený tzv. Integrovanými usmerneniami (Integrated Guidelines), ktoré zlučujú Všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky (Broad Economic Policy Guidelines) a Usmernenia pre zamestnanosť (Employment Guidelines). Týmto dochádza tiež k zjednodušeniu koordinačných procesov v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Vzájomná koordinácia hospodárskych politík členských štátov a ich povinností v tomto smere vyplývajú zo Zmluvy o založení ES (čl. 99 a čl. 128 pre politiku zamestnanosti). 

Vzhľadom na prijatie Stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 a jej 4 akčných plánov, pri koncipovaní nového Národného programu reforiem sa striktne kládol maximálny dôraz na vzájomnú konzistenciu a koherenciu týchto dvoch navzájom spätých dokumentov. Základná štruktúra Národného programu reforiem SR vychádzala zo štruktúry Stratégie, jej hlavné ciele a priority sa zároveň stali hlavnými cieľmi a prioritami Národného programu reforiem SR (vzdelávanie, zamestnanosť, informačná spoločnosť, veda, výskum a inovácie, podnikateľské prostredie). Berúc do úvahy integrované usmernenia sa Národný program reforiem sústredil na tie, ktoré najviac prispievajú k rozvoju inovatívneho potenciálu slovenskej ekonomiky, rozvoju znalostnej ekonomiky a zamestnanosti slovenských občanov

Jarné zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutoční 23. – 24. marca 2006, bude v podstatnej miere venované zhodnoteniu nastúpenej cesty členských štátov i celej Európskej únie smerom k minuloročne vytýčenému smeru k ekonomickému rastu a zamestnanosti. 25. januára 2006 zverejnila Európska komisia (EK) Oznámenie jarnej Európskej rade „Čas zaradiť vyššiu rýchlosť“ (Time to move up a gear). V ňom o. i. Komisia detailne hodnotí jednotlivé národné reformné programy členských štátov, poukazuje na silné i slabé stránky. 

Členské štáty v súlade s vytýčeným harmonogramom pripravia na jeseň t. r. prvú súhrnnú správu o pokroku v implementácii národných reformných programov. Pri jej koncipovaní bude potrebné prihliadnuť i na stanovisko Komisie a vytýčené 4 prioritné oblasti. 

Z hľadiska makroekonomických usmernení sa prostredníctvom prijímaných opatrení a najmä účinnou realizáciou štrukturálnych reforiem darí približovať sa k základnému cieľu fiškálnej politiky, ktorým je dosiahnutie dlhodobej udržateľnosti verejných financií do roku 2010. 

V oblasti podpory zamestnanosti prostredníctvom vzdelávania boli podniknuté prvé kroky pre zlepšenie vzdelávania v oblasti cudzích jazykov na školách, pracuje sa na systéme akreditácie vysokých škôl, celkovo sa rozbehlo viacero opatrení na zabezpečenie vyššej dostupnosti a zvýšenie kvality vzdelávania na všetkých úrovniach. Výzvou naďalej zostáva rozpracovanie dlhodobej populačnej politiky, odstraňovanie administratívnych prekážok pri zamestnávaní, zvýšenie pracovnej mobility, zlepšenie postavenia znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na trhu práce a dokončenie reformy základného a stredného školstva prostredníctvom prijatia nového školského zákona.  
Z hľadiska mikroekonomických usmernení na zlepšenie podnikateľského prostredia boli podniknuté niektoré kroky, a to najmä prostredníctvom vypracovania analýz, ktoré mapujú situáciu a možnosti zlepšovania v jednotlivých segmentoch podnikateľského prostredia. Výzvou zostáva zlepšenie vymožiteľnosti práva a zavedenie systému hodnotenia dopadov právnych predpisov. 

Kľúčovým prvkom a zároveň jednou z najväčších výziev z hľadiska dosiahnutia ekonomického rastu a vysokej zamestnanosti zostáva zlepšenie podpory vedy, výskumu a inovácií. V tejto oblasti sa taktiež len postupne začínajú napĺňať prvé zámery NPR v oblasti vytvárania legislatívnych a administratívnych podmienok, vytvárania nových systémov podpory inovačných aktivít v súkromnej sfére a pod. Určitý pokrok je možné skonštatovať i v oblasti informatizácie spoločnosti. 

Národný strategický referenčný rámec (NSRR) 2007 – 2013 a jeho prepojenie na lisabonskú stratégiu

V júni 2004 Európska komisia zverejnila návrh piatich nariadení, ktorými sa bude v programovom  období 2007 – 2013 riadiť poskytovanie finančných prostriedkov z fondov EÚ.  Prioritné ciele na ktoré sa budú poskytovať finančné prostriedky z fondov EÚ sú konvergencia, regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť a Európska teritoriálna spolupráca. V zmysle týchto cieľov  sú koncipované priority aj na úrovni národnej a preto Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR spracovalo materiál, ktorý svojou štruktúrou vytvára rámce pre jednotlivé kapitoly NSRR. NSRR na národnej úrovni bol spracovaný na základe kľúčových diskusií  na úrovni EK – SR , na úrovni ministrov, stretnutiami so zástupcami rezortov, so zástupcami regiónov, so sociálnymi a ekonomickými partnermi a stretnutiami na expertnej úrovni.

Výsledkom  týchto pracovných rokovaní je dosiahnutie súladu  priorít Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2006 – 2008 (NPR) a Národného strategického referenčného rámca (NSRR). Stratégia konkurencieschopnosti Slovenská do roku 2010, tzv. Lisabonská stratégia pre Slovensko (LSS) vychádza zo základnej filozofie lisabonskej stratégie EÚ, ktorou je rozvoj ekonomickej konkurencieshopnosti.  V súčasnom kontexte vývoja ekonomických vzťahov sa dlhodobá konkurencieshopnosť Slovenska, ale aj Európskej únie dá zabezpečiť rozvojom znalostnej ekonomiky. V tomto smere sa aj Národný program reforiem, ktorý vychádza z Lisabonskej stratégie pre Slovensko z hľadiska najbližších 3 rokov sústreďuje na oblasti: podnikateľské prostredie, informačná spoločnosť, veda, výskum a inovácie a vzdelávanie a zamestnanosť.
 
Základné ciele LSS/NPR sa premietli do  NSRR, ktorý chce dosiahnuť za pomoci kohéznej politiky EÚ v rokoch 2007 – 2013 výrazné zvýšenie do roku 2013 konkurencieschopnosti regiónov a slovenskej ekonomiky pri rešpektovaní trvalo udržateľného rozvoja (čo je v súlade s cieľmi LSS/NPR – ide o formovanie znalostnej ekonomiky) a dobudovanie konkurencieschopnosti ekonomiky na znalostiach a inovačných aktivitách. Splnenie týchto cieľov je v plnej miere podmienené na vybudovaní infraštruktúry a regionálnej dostupnosti  (cieľ NSRR), čím sa vytvorí základ na naštartovanie znalostnej ekonomiky a vyváženého regionálneho rozvoja.
 
Nielen Slovensko, ale aj Únia je vystavená rýchlo meniacim sa podmienkam ekonomického rozvoja, a preto ak má byť dosiahnutý pozitívny efekt vynaložených tak finančných ako aj  ľudských kapacít pri plnení jednotlivých cieľov programov, je nevyhnutné usilovať o dosiahnutie čo najväčšej harmónie a vzájomnej komplementárnosti vynaloženého úsilia  na úrovni jednotlivých členských krajín EÚ, čo by sa malo premietnuť v posilnení konkurencieschopnosti EÚ ako celku. EÚ sa preto vo svojej kohéznej politike na roky 2007 – 2013 zameriava len na určitý počet priorít Spoločenstva (ide o odraz lisabonského a gőteborského zasadania), aby tak poskytla odrazový mostík na oživenie hospodárskeho rastu v EÚ.