Úvod

Makroekonomický vývoj a skutočné plnenie rozpočtu v druhom štvrťroku potvrdili obavy z vysokého výpadku na strane daňových príjmov prezentovaných v materiáli: „Vývoj slovenskej ekonomiky v mesiacoch január - apríl 2003 a návrh opatrení na elimináciu rizík vo verejných financiách v roku 2003“. Avšak komplexný pohľad na verejné financie prezrádza, že prijaté opatrenia sú pravdepodobne postačujúce na udržanie deficitu verejných financií (na akruálnom princípe) pod 5% z hrubého domáceho produktu. Hlavný fiškálny cieľ v tomto roku bude zrejme dodržaný.

Problémy môžu nastať s krytím hotovostného výpadku na strane príjmov štátneho rozpočtu, ktorý podľa aktuálnych prepočtov dosiahne 16,8 mld. Sk. Na druhej strane úspora na strane výdavkov dosiahne 6,8 mld. Sk. Reálne teda treba riešiť prekročenie schodku štátneho rozpočtu o približne 10 mld. Sk. Materiál uvádza tri možné zdroje kompenzácií: použitie príjmov z privatizácie, použitie štátnych finančných aktív alebo novelizáciu zákona o štátnom rozpočte.  

1. Makroekonomický vývoj

Vo vývoji makroekonomických veličín za uplynulé tri mesiace nedošlo k významnému odklonu od predpokladov Ministerstva financií SR. Z pohľadu očakávaní boli kľúčové ukazovatele zverejnené v júni, ktoré poskytli komplexnejší pohľad na ekonomické fundamenty. Ako ministerstvo očakávalo, motorom ekonomického rastu v súčasnosti je zahraničný dopyt a zároveň sa vo veľkej miere potvrdili obavy vyjadrené v predchádzajúcom štvrťročnom hodnotení ohľadom dynamiky domáceho dopytu. 

Makroekonomický vývoj je vo väčšine kľúčových ukazovateľov lepší v porovnaní s predpokladmi pri tvorbe rozpočtu. Jednoznačne pozitívnym signálom je, že rast HDP je najvyšší v stredoeurópskom regióne, zamestnanosť rastie, deficit na bežnom účte klesá a konečná spotreba verejnej správy bola v prvom štvrťroku nižšia ako v rovnakom období uplynulého roka. Na druhej strane však treba poukázať aj na nepriaznivý vývoj (z pohľadu príjmov verejných financií) v oblasti miezd.

Štátny rozpočet na rok 2003 počítal s rastom hrubého domáceho produktu na úrovni 3,7%, s priemernou infláciou 8,8% a s priemernou mierou nezamestnanosti 18% (počet evidovaných nezamestnaných zo štatistík NÚP). Na základe zverejnených výsledkov hospodárstva SR v 1. štvrťroku 2003 ako i vybraných ukazovateľov reálnej ekonomiky známych v júni 2003 Ministerstvo financií SR aktualizovalo  svoje odhady makroekonomického vývoja v roku 2003. Tieto odhady sú prezentované aj v Predvstupovom ekonomickom programe.

Hrubý domáci produkt dosiahol v prvom štvrťroku medziročný rast o 4,1%. Zahraničný dopyt vzrástol aj napriek slabšiemu výkonu ekonomík eurozóny o silných 21,4%. Dynamika domáceho dopytu v porovnaní s trendom v uplynulom roku oslabla na 0,9%. Rozpočet na tento rok očakával rast HDP na úrovni 3,7%, v súčasnosti sa zdá, že toto číslo môže byť prekonané vďaka silnej exportnej výkonnosti. Aktualizovaný odhad ministerstva na tento rok je na úrovni 4,0%. Podobný vývoj predpokladajú aj medzinárodné inštitúcie, Národná banka Slovenska ako aj analytici referenčných bánk. 

Konečná spotreba domácností sa v prvom štvrťroku zvýšila o 2,6%, čo je vzhľadom na pokles reálnej mzdy prekvapujúci údaj. Do úvahy však treba brať niekoľko ďalších faktorov: rast zamestnanosti, pokles miery úspor, rastúci význam spotrebiteľských úverov a splátkového predaja ako aj vyššiu imputovanú produkciu domácností (komodity ktoré spotrebiteľ sám produkuje aj konzumuje). Z pohľadu verejných financií je kľúčovým ukazovateľom mzdová báza, ktorá v nominálnom vyjadrení narástla o 7,5% oproti rovnakému obdobiu uplynulého roka. Na základe mesačných údajov sa zdá, že jej vývoj sa v druhom štvrťroku stabilizoval blízko hodnoty z prvého kvartálu. V roku 2003 sa predpokladá medziročný rast konečnej spotreby domácností na úrovni 1,6%.

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežných údajov klesla v prvom štvrťroku na medziročnej báze o 0,8%. Bol to prvý pokles od tretieho kvartálu 2000. Vzhľadom na reštriktívnu fiškálnu politiku očakávame, že spotreba verejnej správy bude aj naďalej zaostávať za minuloročnými hodnotami (v stálych cenách).

Tvorba hrubého fixného kapitálu v súkromnej sfére závisí predovšetkým od prílevu zahraničných investícií, od dostupnosti úverov a od tvorby zisku. K objektívnosti treba dodať, že veľká časť investícií pochádza zo zahraničia, čo znamená, že sa nepodieľa priamo na tvorbe HDP (na jednej strane ide o rast tvorby kapitálu, na druhej strane o dovoz). Zo strednodobého hľadiska je však kľúčovým indikátorom, nakoľko cez investície sa zvyšuje produktivita práce v ekonomike. V tomto roku sa predpokladá mierny rast tvorby hrubého kapitálu, teda udržanie relatívne vysokého podielu na HDP v porovnaní s ekonomikami eurozóny.

Vývoz tovarov sa za prvých päť mesiacov roka 2003 medziročne zvýšil v nominálnom vyjadrení o viac ako 22%, čo sa dá pri apreciácii slovenskej koruny hodnotiť veľmi pozitívne. Navyše, presvedčivá dynamika sa dosahuje v čase, kedy najvýznamnejší obchodní partneri (krajiny EÚ, najmä Nemecko) vykazujú len mierne znaky oživenia. V pozadí optimistických čísel treba jednoznačne vidieť vyššie investície (najmä v roku 2001), ktoré pomohli zvýšiť rastový potenciál ponukovej strany slovenskej ekonomiky. Samozrejme rast exportu pri malej otvorenej ekonomike znamená aj vyšší import surovín a medziproduktov. 

Inflačný vývoj v prvom polroku tohto roka bol priaznivejší, než sa predpokladalo. Sekundárne efekty zvýšenia regulovaných cien a nepriamych daní zaostali za očakávaniami. Pozitívny vplyv mali aj zhodnotenie koruny (tak voči EUR ako aj USD) a silná konkurencia v maloobchode. Navyše, vojna v Iraku nepriniesla všeobecne očakávaný dramatický nárast ceny ropy na svetových trhoch. Ak by nedošlo k ďalšej úprave nepriamych daní alebo k nepredvídaným šokom na devízových trhoch, priemerná inflácia by zaostala za hodnotou v rozpočte pre rok 2003 približne o jeden percentuálny bod. Vzhľadom na zvýšenie spotrebných daní od augusta sa dá predpokladať, že priemerná inflácia v tomto roku dosiahne 8,6% (čo je ešte stále menej ako bol odhad pri tvorbe rozpočtu na tento rok). 

Pri aktualizácii bola upravená aj prognóza trhu práce. Niektoré legislatívne zmeny pomohli zreálniť mieru evidovanej nezamestnanosti do júna 2003 na úroveň 14,7%. Samozrejme to ešte automaticky neznamená rast zamestnanosti v ekonomike, avšak pozitívny vplyv na výdavkovú časť verejných financií je nesporný. Pri pokračovaní súčasných trendov sa dá predpokladať, že sa priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v tomto roku zníži pod úroveň 16%.
Vyššie uvedený pozitívny trend v obchodnej bilancii pomôže v roku 2003 zredukovať vysoký deficit na bežnom účte platobnej bilancie. Ministerstvo financií očakáva schodok na úrovni 4,6% z HDP.

Vývoj na finančných trhoch zatiaľ potvrdzuje predpoklady z uplynulého roka. Slovenská koruna posilnila tak voči EUR ako aj USD, pričom v dlhodobom horizonte sa očakáva udržanie apreciačného trendu. Oficiálne úrokové sadzby v 1. polroku boli nezmenené, cyklus uvoľňovania menovej politiky cez tento kanál sa však pravdepodobne neskončil.  

2. Kvantifikácia rizík na strane daňových príjmov

Celková hodnota rizík na strane daňových príjmov sa od poslednej štvrťročnej analýzy výrazne nezmenila. V štruktúre však došlo k miernym zmenám. Hotovostný výpadok sa v súčasnosti odhaduje na 16,8 mld. Sk. Významnou zmenou oproti predchádzajúcemu materiálu o rizikách je zvýšenie spotrebných daní od augusta 2003, ktoré by do štátneho rozpočtu malo priniesť približne 3 mld. Sk (bez tohto efektu by pravdepodobný výpadok dosahoval 19,8 mld. Sk). Zaostávanie za rozpočtovanými hodnotami je naďalej najmarkantnejšie v prípade dane z pridanej hodnoty, dane z príjmov právnických osôb a dane vyberanej zrážkou.

Výber DPH v prvom polroku aj napriek zvýšeniu priemernej sadzby a nominálnemu nárastu konečnej spotreby nedosahuje hodnoty z rovnakého obdobia uplynulého roka. Ako to už bolo v predchádzajúcom materiáli uvedené, v pozadí zaostávania stojí predovšetkým jednorazový výpadok v dôsledku zmenenej legislatívy ohľadom odpočítania dani na vstupe. K objektívnosti treba dodať, že zmena legislatívy od januára má aj pozitívny efekt na výber DPH. Ide o zmenu vo vrátení nadmerných odpočtov. Podľa prepočtov je vplyv týchto dvoch efektov na úrovni -8,1 mld. Sk (bližšie k DPH v samostatnom materiáli predloženom na rokovanie vlády). 

Ďalším zdrojom zaostávania za rozpočtom je nadhodnotenie výberu z titulu zblíženia sadzieb DPH od januára ako aj slabšia dynamika domáceho dopytu oproti predpokladom. Celkové riziko pri DPH sa predpokladá na úrovni 15,4 mld. Sk. 

Pre odhad dane z príjmov právnických osôb bolo kľúčovým obdobím koniec júna a začiatok júla, nakoľko vyrovnanie dane za rok 2002 bolo ukončené až koncom prvého polroka. Napriek nie veľmi priaznivým signálom (hospodársky výsledok zverejnený ŠÚ SR a skutočné plnenie za prvé mesiace tohto roka) výber za prvých šesť mesiacov bol lepší než sa pred tromi mesiacmi predpokladalo. Z toho dôvodu sa pristúpilo k zníženiu rizika zo 4,8 mld. Sk na 2,4 mld. Sk. 

Daň z príjmov kapitálových výnosov sa v posledných mesiacoch vyvíja lepšie ako začiatkom roka. V pozadí stojí predovšetkým vyšší výber z dani z dividend. Riziko v dôsledku poklesu úrokových sadzieb naďalej odhadujeme na 1,8 mld. Sk. Na druhej strane však treba povedať, že ďalšie nepravidelné platby môžu toto riziko zmierniť. 

Nižšia dynamika mzdovej bázy sa prejaví na plnení dani z príjmov fyzických osôb. Na druhej strane rozpočtované hodnoty by mali prekonať príjmy z majetkových daní a  zo spotrebných daní.

3. Príjmy z poistného

Predpokladá sa prekročenie príjmov z poistného oproti rozpočtovaným hodnotám o 2 mld. Sk. Tento odhad plnenia príspevkov je oproti odhadu, ktorý bol vypracovaný v apríli 2003 nižší o jednu miliardu. Dôvodom je najmä premietnutie aktualizovanej prognózy tempa rastu priemernej nominálnej mzdy. 

Priaznivé plnenie poistného bude ovplyvnené vyššou úhradou dlžného poistného najmä v Sociálnej poisťovni cca o 1,3 mld. Sk. V očakávaných príjmoch Národného úradu práce sú v rámci úhrad dlžných súm zahrnuté finančné prostriedky v objeme 136 mil. Sk, ktoré  NÚP obdržal v rámci oddlženia ŽSR.

Pozitívnym prvkom plnenia príjmov je, že rozpočet vychádzal z očakávanej skutočnosti poistného, ktorá bola nižšia ako skutočne vykázané poistné v roku 2002.

Príjmy z poistného (mil. Sk)	Skutočnosť 2002	Rozpočet  2003	Skut. za 1.-5.2003	Odhad 2003	Rozdiel	
Sociálna poisťovňa 
z toho: úhrada dlžného poistného	91 553,0
3 596,6	97 296,0
2 590,0	40 497,8
2 157,6	99 576,0
3 874,0	2 279,4	
Zdravotné poisťovne 
z toho: úhrada dlžného poistného   z privatizácie	56 737,0
1 979,0	58 575,0	23 130,8
247,0	58 386,0
247,0	- 189,0	
Národný úrad práce
z toho: úhrada dlžného poistného	10 420,0
869,6	10 915,0
500,0	10 727,1
136,0	10 826,0
636,0	- 89,0	
Spolu	158 710,0	166 896,0	74 355,7	168 788,0	2 001,4	
4. Vývoj na strane výdavkov štátneho rozpočtu

	Oblasti s predpokladanými úsporami

		a) štátny dlh – uznesením vlády sa už rozhodlo o viazaní výdavkov v objeme 2,5 mld. Sk. V súčasnosti sa predpokladá zvýšenie očakávanej úspory v objeme 200 mil. Sk.

		b) rezerva na nové zákonné úpravy -  rozpočtovaná bola v objeme 373,7 mil. Sk. Predpokladá sa úspora vo výške 250 mil. Sk.

		c) VPS – všeobecná rezerva na pripravované projekty PHARE a výdavky na spolufinancovanie programov PHARE; V týchto dvoch oblastiach sa očakáva zaostávanie za rozpočtovanou hodnotou v objeme 500 mil. Sk.   

		d) výdavky na mzdy a im zodpovedajúce poistné – rezerva v kapitole VPS 700 mil. Sk.

		e)  sociálne dávky a dávky sociálneho zabezpečenia 
		Skutočné čerpanie za prvých päť mesiacov tohto roka naznačuje úspory v hodnote 700 mil. Sk.   

		f) VPS – predpokladaná úspora majetkovej ujmy SLSP, a.s. a SZRB, š.p.ú. spolu v sume 160 mil. Sk (pri rozpočtovaných 629,3 mil. Sk).

		g) výdavky rozpočtované na vládne úvery – prijalo sa rozhodnutie, že sa nebude povoľovať zmena účelu (okrem sociálnych ústavov, kde sa úspory použili v súvislosti s PSA Peugeot). NÚP signalizuje nevyčerpanie 62,5 mil. Sk.  

		h) Obdobne ako v roku 2002, aj v roku 2003 možno predpokladať úsporu výdavkov, na ktoré neudelí MF SR výnimku z časového použitia. Predbežne sa táto suma odhaduje na 2 mld. Sk

	Predpokladané riziká do konca roku 2003

		a) financovanie regionálneho školstva - na základe uznesenia vlády sa po objektivizácii výdavkov rieši 756 mil. Sk. Presmerovaním zdrojov na projekt Vráťme šport do škôl sa už vyčlenilo 300 mil. Sk. Viazaním výdavkov určených na kapitálovú dotáciu v kapitole Súhrnný finančný vzťah sa odporúča usporiť ďalších 150 mil. Sk. Na riešenie ostáva suma 306 mil. Sk.

Bilancia možných úspor, vyšších príjmov a rizík

Po zhodnotení rizík a možných úspor vychádza pozitívny vplyv na rozpočet v objeme 6,8 mld. Sk. 

5. Saldo verejných financií

Hotovostný princíp – problém štátneho rozpočtu

Výpadok na strane daňových príjmov v hodnote 16,8 mld. Sk bude čiastočne kompenzovaný úsporami na strane výdavkov vo výške 6,8 mld. Sk. Na riešenie zostávajúcej časti sa uvažuje s použitím príjmov z privatizácie alebo štátnych finančných aktív (prípadne ich kombinácia). Krajnou alternatívou je novela zákona o štátnom rozpočte. 
Optimálnym riešením sa javí využitie príjmov z privatizácie niektorého zo štátnych podielov, pri ktorých už má štát zmluvne zabezpečenú výhodnú predajnú cenu, ako je to napríklad pri ZSE. Treba však zdôrazniť, že hore uvedená privatizácia by sa nemala udiať z dôvodu hotovostného výpadku, ale z toho titulu, že pre štát je v určitých prípadoch výhodnejšie predať majetok (ak je cena výhodná) ako každý rok profitovať z akcionárskych práv (napr. dividendy).   

Akruálny princíp (ESA95)

Prvoradým cieľom riadenia verejných financií v tomto roku je znížiť čisté výpožičky na úroveň 5% z HDP. Na akruálnom princípe bude výpadok kompenzovaný nasledovným spôsobom:

•	ako sme to uviedli v predchádzajúcom hodnotení, upresnením čísel v metodike ESA 95 na tento rok sa znížil deficit o 3,4 mld. Sk, 
•	fondy sociálneho zabezpečenia by mali mať vyššie príjmy o 2 mld. Sk,
•	výpadok v DPH na úrovni 8,1 mld. Sk je len jednorazového charakteru, a preto sa do tejto metodiky nezapočítava,
•	úspora na strane výdavkov by mala na akruálnom princípe dosiahnuť najmenej 4,8 mld. Sk,
•	vyšší odhad nominálneho objem HDP v roku 2003.

V metodike ESA95 teda vychádza, že hlavný fiškál cieľ v tomto roku – dosiahnuť čisté výpožičky pod 5% z HDP – je dosiahnuteľný bez dodatočných opatrení.

6. Čerpanie rezervy vlády

V návrhu rozpočtu kapitoly Všeobecná pokladničná správa na rok 2003 bola rezerva vlády SR rozpočtovaná vo výške 900 mil. Sk. K 22.07.2003 bolo z rezervy vlády vyčerpaných 853,201  mil. Sk. Čerpanie prostriedkov  (na základe prijatých uznesení vlády SR)  je nasledovné uvedené v prílohe č.1.