Príloha č. 5

Osobná lodná doprava v kontexte verejných prístavov

Územie osobných prístavov v teritóriu verejných prístavov je vymedzené listom Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií pod. č. 647-202/2002 zo dňa 17.06.2002. Podrobnejší popis územia osobných prístavov je obsahom nasledujúcej kapitoly.  
V súvislosti s identifikovaným trendom rastu využívania osobnej lodnej dopravy, je potrebné plánovať rozvoj osobných prístavov. Plánovanie zahŕňa identifikáciu potenciálu pre rozvoj prístavov so zreteľom na rozšírenie ich súčasnej kapacity a zároveň analýzu potenciálneho rozšírenia poskytovaných služieb v osobných prístavoch. Tieto kroky smerujú k zlepšeniu pomerov pre kotvenie lodí v osobnom prístave v Bratislave. Zvýšený záujem a dopyt po lodnej osobnej doprave by malo podporiť v horizonte 10 rokov aj priame spojenie s Parížom, Štrasburgom, Štutgartom a inými mestami na trase koridoru TEN-T, čo povedie k potrebe umiestnenia nových pontónov na Dunaji. Z bezpečnostných dôvodov však nie je možné za existujúcich podmienok umiestniť nové pontóny v zóne medzi Starým a Novým mostom, kde je osobná lodná doprava v súčasnosti koncentrovaná. 
Kapacita osobných prístavov na rieke Dunaj určená pre kotvenie plavidiel je v súčasnosti tvorená plávajúcimi zariadeniami (t.j. pontónmi). Takmer 60% pontónov v bratislavskom prístave je vlastnených spoločnosťou SPaP – LOD, a.s. (na ľavom brehu je to až 75%), ktorá zabezpečuje poskytovanie prístavných služieb v osobnom prístave Bratislava. Zvyšok pontónov vlastnia ďalší súkromní majitelia, pričom spoločnosť VP, a.s. nie je vlastníkom žiadnych pontónov. Osobný prístav v Bratislave je kľúčovým prístavom z funkčného, kapacitného, aj ekonomického hľadiska. Bratislavský prístav rozhodujúcou mierou ovplyvňuje výkony osobnej lodnej dopravy v celoslovenskom meradle, má najväčší potenciál z hľadiska urbanistického rozvoja a v porovnaní s ním je podiel ostatných osobných prístavov na výbere úhrad za používanie verejných prístavov zanedbateľný.
Prístavné činnosti napomáhajú zabezpečiť pontóny, ktoré však majú nejednotnú veľkosť a vzhľad a sú nositeľmi výrazne industriálneho imidžu. Tento imidž však nie je žiaduci, vzhľadom na skutočnosť, že osobné lodné prístavy na rieke Dunaj sa nachádzajú v priamej blízkosti historických centier miest a preto existujú dôvody na kultúrno-spoločenské využitie ich nábreží. Využívanie osobnej lodnej dopravy, je na Slovensku spojené primárne s turistickým ruchom. Pre turistické účely je blízkosť historických centier miest prínosná a umožňuje mestu prípadné ďalšie prepojenie s mestskými programami pešej, cyklistickej turistiky ako aj iných aktivít, ktoré pritiahnu viac ľudí z centra miest k vode. Blízkosť historických centier však zároveň limituje prípadný rozvoj osobných prístavov, keďže voľná plocha využiteľná na rozvoj prístavov je značne obmedzená existenciou mestskej zástavby historického významu. Plánovaný rozvoj osobných prístavov je preto potrebné koordinovať s územnými plánmi jednotlivých miest a plánovaným rozvojom okolia osobných prístavov.
Viaceré európske mestá ležiace v bezprostrednej blízkosti riek sa už rozvojom svojich pririečnych území zaoberali. Inšpiráciou pre rozvoj slovenských osobných prístavov môžu byť najmä prístavy a pririečne oblasti v Düsseldorfe a vo Viedni, z ktorých sa vďaka množstvu revitalizačných projektov stali vyhľadávané časti miest. Trend prístavnej revitalizácie sa prejavil tiež v mnohých ďalších dôležitých európskych riečnych mestách, ktoré neustále pracujú na množstve projektov sledujúcich premenu zanedbaných prístavov na žijúce mestské štvrte.
V rámci odporúčaní pre rozvoj osobných prístavov, najmä prístavu v Bratislave, je v prvom rade potrebné ponechať im ich prioritnú funkciu, ktorou je zabezpečenie priestoru pre kotvenie lodí osobných prepravcov v oblasti výletnej a tiež rozvíjajúcej sa rekreačnej lodnej dopravy. Snahou predstaviteľov jednotlivých miest by malo byť vytvorenie atraktívneho prostredia z osobného prístavu a jeho okolia. Prístav by mal poskytovať priamy kontakt s riekou a zároveň s historickým centrom.
Za účelom dosiahnutia týchto cieľov je potrebné zo strany mesta Bratislava ako budúceho iniciátora vypracovať štúdiu predkladajúcu konkrétne riešenia aktuálnej situácie (predovšetkým v oblasti územného plánovania), smerujúce k naplneniu rozvojových cieľov osobných prístavov a ich mestského využitia. 
Pri tejto iniciatíve bude kľúčová participácia Verejných prístavov, a.s., preto si rezort dopravy urobil názor na revitalizáciu mestského územia v oblasti osobných prístavov vopred.