Informácia 
o priebehu a realizácii Národného akčného plánu pre ženy v SR
v roku 2004

Úvod
Národný akčný plán pre ženy v SR (NAP) ako hlavný programový dokument zameraný na zlepšenie postavenia žien v Slovenskej republike v časovom horizonte 10 rokov bol schválený uznesením vlády SR č. 650/1997 zo dňa 16.9.1997 a zásady jeho plnenia boli postupne upravované následnými uzneseniami, ostatným č. 930/2000. Podnetom pre jeho vytvorenie bola 4. svetová konferencia OSN o ženách (Peking 1995)  a jej ciele a úlohy, uvedené v Pekinskej deklarácii a Pekinskej akčnej platforme. 
Tento programový dokument vlády SR v oblasti problematiky žien obsahuje priority, strategické ciele a kroky (opatrenia na riešenie), ktoré by mala realizovať vláda SR prostredníctvom ňou poverených subjektov za účelom vytvárania takých podmienok, ktoré budú pôsobiť  rozvojovo v záujme dosahovania rovnosti príležitostí medzi mužmi a ženami.    
Rok 2005, kedy sa robí odpočet plnenia dokumentu za rok 2004, je z hľadiska problematiky žien, rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí žien a mužov veľmi dôležitým. Na úrovni OSN sa 10. výročie konania svetovej konferencie o ženách v Pekingu stalo príležitosťou  poukázať na  problematiku rovnoprávnosti žien a mužov a vplyv tohto jedného zo základných  demokratických princípov na trvalo udržateľný rozvoj svetovej spoločnosti. Do týchto aktivít bola veľmi intenzívne zapojená aj EÚ prostredníctvom svojich výkonných orgánov.
Rezolúcia z 49. rokovania komisie pre postavenie žien (CSW), ktorá sa konala  v marci 2005 v New Yorku, potvrdila dôležitosť a potrebu naďalej vychádzať z opatrení a trendov, ktoré boli stanovené základnými materiálmi, prijatými 4. svetovou konferenciou o ženách v roku 1995 a pritom rešpektovať nové skutočnosti, spojené s rozvojom problematiky a novými trendmi a prístupmi v tejto oblasti. Z uvedeného vyplýva pre SR skutočnosť, že mnohé z pôvodné formulovaných opatrení NAP možno považovať v súčasnosti za prekonané. 
Okrem toho predpokladáme, že v roku 2005 SR vytvorí administratívne kapacity a vyškolí príslušných pracovníkov na to, aby sa mohla začať uplatňovať okrem špecifických opatrení, zameraných na podporu žien (čo predstavujú opatrenia NAP)  aj stratégia gender mainstreamingu, čo znamená zavádzanie rodového pohľadu do štátnych politík, rozhodnutí a opatrení, ktoré sú  prijímané v rámci rozhodovacích procesov na každej úrovni riadenia spoločnosti.
 Hodnotenie plnenia NAP za rok 2004 bude posledným vzhľadom na uplynutie 10 ročného obdobia od roku 1995. Pred SR bude stáť úloha vypracovať v oblasti rodovej rovnosti nový dokument, ktorý bude v súčasnom kontexte napĺňať ciele a požiadavky, stanovené v oblasti rodovej rovnosti zo strany Európskej únie a ostatných v tejto oblasti relevantných inštitúcií.  
 Vyhodnotenie  plnenia Národného akčného plánu pre ženy v SR v roku 2005  nie je analýzou či hodnotiacou správou o postavení žien v SR,  je len vyhodnotením plnenia úloh NAP, ktoré bolo vypracované na základe informácií, ktoré poskytli realizujúce subjekty.  

Princíp I.  Realizovať v praxi v právnom systéme zakotvené rovnoprávne postavenie ženy v rodine, zamestnaní a v spoločnosti

Opatrenia na riešenie
1.	Trvalo presadzovať a monitorovať dodržiavanie občianskych a ľudských práv žien.
2.	Dôslednejšie zabezpečovať  členenie  štatistických údajov podľa  pohlavia.
3.	Presadzovať sprísnenie dohľadu nad bezpečnosťou pracovných podmienok žien.
4.	Vytvárať podmienky ženám pri hľadaní ich pracovného uplatnenia, a to najmä tým, ktoré vzhľadom na vek, zdravotný stav, povinnosti v rodine a iné faktory majú problémy s uplatnením na trhu práce.
5.	Podporovať rozvoj služieb na zabezpečenie chodu domácnosti (najmä výchova a opatrovanie detí) v rodinách žien aktívnych v politike, resp. vo vedúcich funkciách u zamestnaných,  podnikateliek a podnikateľov.
6.	Zvyšovať právne vedomie žien v  oblasti ochrany práce,  pracovného a rodinného práva.
7.	Podporovať  zriadenie  inštitútu „ombudsmana“ zameraného na ochranu zabezpečovania  ľudských práv  vo všetkých  oblastiach. 
8.	Doplniť  legislatívu o zodpovednosť obcí  za rozvoj  bývania  v spravovanom území a o zmeny  týkajúce sa daní tak, aby mali obce  možnosť  príjem z daní investovať  do zabezpečenia  bývania občanov  ako aj do sektoru služieb,  osobitne služieb pre  ženy  a  rodiny. 
9.	Legislatívne upraviť riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva, poskytovanie príspevkov na bývanie  a  ekonomických nástrojov bytovej politiky.
10.	Doplniť legislatívu o možnosť ženy používať po uzatvorení manželstva rodné priezvisko aj priezvisko manžela súčasne.

1. Odbor zahraničných stykov a ľudských práv MS SR pri svojej činnosti nezaznamenal za rok 2004 žiadne porušenie občianskych alebo ľudských práv, ktoré by vyplynulo z porušenia práva na rovnosť žien v občianskom, pracovnom alebo rodinnom živote. Podľa dostupných informácií nebola v tomto smere podaná žiadna sťažnosť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu.  
	Slovenské národné stredisko pre ľudské práva prijalo na preskúmanie v 1. polroku 2005  v oblasti diskriminácie žien 8 podnetov.
 	MPSVR SR na základe pôsobnosti ustanovenej v § 66 písm. k) zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov vykonáva štátny dozor nad poskytovaním sociálnych služieb, najmä nad dodržiavaním základných ľudských práv a slobôd občanov (žien aj mužov) pri poskytovaní sociálnych služieb. V rámci MPSVR SR výkon štátneho dozoru zabezpečuje odbor štátneho dozoru. V záujme zabezpečenia efektívnosti výkonu štátneho dozoru a vymožiteľnosti práva a plnenia povinností sa zároveň ustanovila možnosť ukladania pokút za ustanovených podmienok zo strany orgánu štátneho dozoru.  
 
2. Základom pre monitorovanie akejkoľvek problematiky z rodového hľadiska a prípravu rodových analýz je existencia rodovo členených údajov (štatistické ukazovatele vykazované zvlášť za mužov a za ženy). Sú to štatistické údaje, ktoré dokážu poskytnúť kvantitatívny obraz o postavení žien a mužov v rôznych oblastiach a na rôznych úrovniach  spoločenského života.  
	Štatistický úrad SR v rámci radových rodových štatistík zisťuje a zhromažďuje informácie podľa pohlavia v nasledujúcich oblastiach: obyvateľstvo, rodina a domácnosť, práca a zamestnanosť, vzdelanie, verejný život, zdravie, kriminalistika a násilie. Údaje z uvedených oblastí z pohľadu rodových štatistík sú publikované v rámci informačného systému ŠÚ SR v rôznych publikáciách, ako napr. Stav a pohyb obyvateľstva, Zloženie obyvateľstva podľa veku, rodinného stavu, pohlavia a národnosti , atď. Zvlášť k rodovým štatistikám bola vydaná v roku 2004 reprezentačná publikácia „Ženy a muži v SR“, kde v populárnej, hlavne grafickej forme je zobrazená úroveň vo vybraných ukazovateľoch podľa pohlavia. 
	Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky v ročných štatistických zisťovaniach sleduje vybrané štatistické ukazovatele o zdravotnom stave obyvateľstva podľa pohlavia a veku. Všetky spracovávané štatistické hlásenia o zdravotnom stave obyvateľstva SR a zdravotnícke registre obsahujú údaje, z ktorých možno identifikovať pohlavie a vek dotknutej osoby. Pri harmonizácii ukazovateľov štátnych štatistických zisťovaní a administratívnych zdrojov za rezort zdravotníctva a tiež pri inovácii štatistických zisťovaní sa v roku 2004 rezort zdravotníctva zameral na doplnenie členenia ukazovateľov chorobnosti podľa pohlavia vo všetkých vybraných štatistických zisťovaniach.
MŠ SR sleduje štatistiky prostredníctvom svojej organizácie Ústav informácií a prognóz školstva. Nie všetky relevantné údaje sú  delené podľa pohlavia.
 
3. Orgány inšpekcie práce dozor nad dodržiavaním predpisov upravujúcich pracovné podmienky žien vykonávali hlavne v rámci kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov,  predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a na základe podnetov a sťažností zamestnancov. V tomto smere neboli zistené  závažné nedostatky, ktoré by mali za následok vydanie rozhodnutí o zákaze prác a činnosti. 
	Z pohľadu vyššej ochrany tehotných žien, matiek do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacich žien bolo vypracované Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 272/2004 Z. z. ktorým sa ustanovuje zoznam prác a pracovísk, ktoré sú zakázané tehotným ženám, matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacim ženám, zoznam prác a pracovísk spojených so špecifickým rizikom pre tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode a pre dojčiace ženy a ktorým sa ustanovujú niektoré povinnosti zamestnávateľom pri zamestnávaní týchto žien. Ak tehotná žena vykonáva prácu, ktorá je tehotným ženám zakázaná alebo ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, je zamestnávateľ povinný vykonať dočasnú úpravu pracovných podmienok. Ak takáto úprava nie je možná, zamestnávateľ ženu preradí dočasne na prácu, ktorá je pre ňu vhodná a pri ktorej môže dosahovať rovnaký zárobok ako pri doterajšej práci. Ak nemožno tehotnú ženu preradiť na pracovné miesto s dennou prácou alebo na inú vhodnú prácu, zamestnávateľ je povinný poskytnúť jej pracovné voľno s náhradou mzdy. 
     Dohľad nad bezpečnosťou pracovných podmienok žien v rámci MV SR  a Policajného zboru spočíval vo zvýšenej ochrane tehotných policajtiek a policajtiek matiek do konca deviateho mesiaca po pôrode. Nadriadený môže vykonať buď dočasnú úpravu podmienok výkonu štátnej služby policajtky, a ak takéto riešenie nie je možné, má povinnosť oslobodiť policajtku od výkonu štátnej služby v noci alebo dočasne previesť na výkon vhodnej štátnej služby. Pritom nemôže dôjsť k finančnej ujme policajtky. Ak neprichádza do úvahy ani jedna z týchto možností, nastupuje povinnosť zaradiť policajtku do zálohy pre prechodne nezaradených policajtov. 
	 
4.  V roku 2004 boli prijaté niektoré zákony resp. novely zákonov, ktoré upravujú podmienky, uľahčujúce prístup žien so sťaženým pracovným uplatnením z rôznych dôvodov na trh práce.  V zákone o službách zamestnanosti  (zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od  1. 2. 2004) je oproti minulej právnej norme o zamestnanosti rozšírená možnosť pre evidovaných uchádzačov o zamestnanie, ktorá znamená, že úrad práce, sociálnych vecí a rodiny môže poskytnúť príspevok na služby pre rodinu s deťmi uchádzačovi o zamestnanie, ktorý sa zúčastňuje vzdelávania a prípravy pre trh práce a ktorý je rodič starajúci sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky alebo osoba podľa osobitného predpisu, ktorá sa stará o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky, ak o tento príspevok požiada písomne. Tento príspevok je úhradou časti preukázaných výdavkov na pobyt dieťaťa v predškolskom zariadení alebo úhrada časti preukázaných výdavkov na starostlivosť o dieťa poskytovanú fyzickou osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takejto činnosti. Príspevok na služby pre rodinu s deťmi sa uhrádza tak, aby úhrada časti preukázaných výdavkov nepresiahla sumu 1 200 Sk mesačne na jedno dieťa a na každé ďalšie dieťa nepresiahla sumu 900 Sk mesačne počas dĺžky trvania vzdelávania a prípravy pre trh práce uchádzača o zamestnanie.
Zákonom č. 141/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov došlo k zvýšeniu minimálnej výšky finančného príspevku na úhradu nákladov za poskytovanie sociálnych služieb poskytovaného za ustanovených podmienok z verejných prostriedkov súkromným poskytovateľom a tým sa vytvorili právne podmienky aj na rozširovanie a skvalitňovanie poskytovania sociálnych služieb zameraných na starostlivosť o deti, starých ľudí a ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím ako tzv. „odľahčovacích služieb“ pre rodinu v rámci iniciatív súkromných poskytovateľov v tejto oblasti. 
 
5.  Osobitná podpora žien v politike a na riadiacich postoch v záujme uľahčenia zosúladenia rodinných a pracovných resp. verejných povinností nebola predmetom aktivít štátnej resp. komunálnej správy, ani žiadnej mimovládnej organizácie. Tieto ženy môžu využívať bežnú sieť existujúcich predškolských a mimoškolských zariadení (jaslí, MŠ a školských družín). V ponuke služieb pre rodinu sú v súčasnosti služby v starostlivosti o deti v prípade vzniku neočakávaných alebo krátkodobých udalostí, či situácií, ktoré by pomohli rodičom bezprostredne a na nevyhnutný čas poskytnúť starostlivosť o deti vo vlastnom rodinnom prostredí alebo mimo neho zastúpené minimálne. Na území SR bolo v roku 2004 registrovaných iba 22 osôb - živnostníkov, ktorí vykonávajú hlavnú činnosť ako „opatrovateľky detí, vychovávateľky“ (Infostat Bratislava, 2004).
Predpoklady pre zosúladenie pracovného a rodinného života vytvárajú aj sociálne služby (tzv. odľahčovacie služby) tak, že umožňujú aktívnu účasť na trhu práce ženám a mužom zabezpečením starostlivosti o rodinných príslušníkov odkázaných na ich pomoc. V roku 2004, podobne ako v roku 2003, sieť týchto služieb nepokrývala dopyt občanov. 

6. Na zvyšovaní právneho vedomia žien sa podieľajú inštitúcie na všetkých úrovniach štátnej a verejnej správy, ako aj mimovládne organizácie spoločnými aj samostatnými vzdelávacími aktivitami. Zvyšovanie informovanosti a právneho povedomia v oblasti trhu práce sú aj obsahom Národného akčného plánu zamestnanosti  na roky 2004 – 2006. Najviac sa tejto problematiky týka zásada č. 4: Podpora rozvoja ľudského kapitálu a celoživotného učenia.
V rezorte školstva sa právne povedomie žien zvyšovalo prostredníctvom metodických centier v rámci realizácie projektu „Interpersonálna komunikácia“.
 	V rezorte spravodlivosti prostredníctvom Sekcie rozvoja, ekonomiky a správy, konkrétne odbor ľudských zdrojov v rámci svojej pôsobnosti pravidelne zaraďoval do plánu ústredne organizovanej rezortnej výchovy a vzdelávania vzdelávacie aktivity (workshopy, semináre atď.), ktoré sa týkali aj problematiky práv žien, rovnosti príležitostí mužov a žien, ako aj trestnoprávnymi aspektmi, konkrétne domáceho násilia páchaného na ženách. V roku 2004 sa uskutočnili nasledujúce vzdelávacie aktivity:
•	Seminár „Sociálno-právna ochrana detí a novela zákona o rodine“ pripravený v spolupráci so Spoločnosťou priateľov detí z detských domov Úsmev ako dar
•	Seminár „Postavenie a ochrana rodiny“ pripravený v spolupráci so Spoločnosťou priateľov detí z detských domov Úsmev ako dar a fondom UNICEF v Slovenskej republike

7.   Úloha splnená v roku 2002

 8.   Pôsobnosť obcí za rozvoj bývania je v Koncepcii štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídel. Legislatívne sa zodpovednosť obcí za rozvoj bývania riešila doplnením § 4 ods. 3, písm. i) zákona č. 453/2001 Z. z., ktorým sa zmenil a doplnil zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, podľa ktorého obce, okrem iného, obstarávajú koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, obstarávajú a schvaľujú programy rozvoja bývania a spolupôsobia pri vytváraní vhodných podmienok na bývanie v obci. S uvedenou pôsobnosťou obcí súvisí aj koordinácia a účasť v procese rozvoja bývania v sídlach, koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavby technickej infraštruktúry pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom.  
 
9.   Riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva nebolo legislatívne upravené.  
 							
10. Možnosť  ženy používať po uzatvorení  manželstva  rodné priezvisko aj priezvisko manžela   súčasne  bola schválená zákonom  č. 198/2002 Z. z. (§ 37b), ktorým sa mení   a   dopĺňa  zákon    č.  94/1963   Zb.   Zákon  o rodine  v znení   neskorších  predpisov,  zákon    Národnej   rady SR   č. 300/1993  Z. z.  o  mene  a  priezvisku v   znení  zákona Národnej  rady  SR č. 154/1994 Z. z., zákon  Národnej  rady  č. 154/1994 Z. z.  o matrikách v znení neskorších predpisov . Úloha bola splnená v roku 2001. V súčasnosti platný Zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení upravuje používanie priezviska tak, že manžel, ktorý pri uzavretí manželstva prijal priezvisko druhého manžela ako spoločné priezvisko, si môže zároveň nechať v poradí uvedené ako druhé priezvisko svoje predošlé priezvisko

Princíp II.   Vytvárať priestor pre osobnú voľbu rozvojových životných stratégií žien v rodine, v zamestnaní a v spoločnosti
Opatrenia na riešenie:
1.	Vytvárať  v širšej miere podmienky  pre  slobodnú voľbu  realizácie  materskej a/alebo profesijnej úlohy  žien. 
2.	Presadzovať nové podmienky poskytovania rodičovského príspevku.
3.	Presadzovať vnútorne konzistentný systém opatrení pre pružný prechod z  aktívneho materstva do pracovnej aktivity vhodnou úpravou pracovných podmienok pre ženy a podmienok pre doplnenie vzdelania pre ženy.
4.	Presadiť legislatívnu úpravu  určenia minimálnej  výšky  výživného  na maloleté  deti zverené  do opatery matky, resp. otca, zjednodušiť  výplatu  výživného.
5.	Presadzovať  podporu  štátu  pre  viacdetné  rodiny  za podmienky,  že sa rodičia  primerane  starajú o výživu  a  optimálny  vývin  svojich  detí.
1. V legislatívnej báze pre zosúladenie pracovného a rodinného života  vzhľadom na ustanovenia Zákonníka práce nenastala v roku 2004 oproti roku 2003 žiadna zmena. Pracovnoprávna legislatíva upravuje problematiku týkajúcu sa zosúladenia pracovného a rodinného života ako aj podporu rovnosti žien a mužov na trhu práce nasledovne:
Zákonník práce vo viacerých ustanoveniach upravuje zákaz diskriminácie na základe pohlavia.  Podľa čl. 6 sa ženám zabezpečujú pracovné podmienky umožňujúce im účasť na práci s ohľadom na ich fyziologické predpoklady a s ohľadom na ich spoločenskú funkciu v materstve a ženám a mužom s ohľadom na ich rodinné povinnosti pri výchove detí a starostlivosti o ne.
Pri prijímaní  do pracovného pomeru pred uzatvorením pracovnej zmluvy zamestnávateľ podľa § 41 ZP nesmie vyžadovať od fyzickej osoby informácie o tehotenstve a o rodinných pomeroch. Zamestnávateľ tiež nesmie porušiť zásadu rovnakého zaobchádzania, ak ide o prístup k zamestnaniu (§ 13 ZP).
Pokiaľ ide o problematiku adaptácie pracovného času zamestnanca súvisiacu s potrebou starostlivosti o člena rodiny z dôvodu veku alebo zdravotného stavu, Zákonník práce umožňuje dohodnúť si pracovný pomer na kratší pracovný čas. Kratší pracovný čas nemusí byť rozvrhnutý na všetky pracovné dni. Zamestnanec v pracovnom pomere na kratší pracovný čas sa nesmie zvýhodniť alebo obmedziť v porovnaní so zamestnancom zamestnaným na ustanovený pracovný čas. Podľa § 164 ZP ak požiada tehotná žena a žena alebo muž trvale sa starajúci o dieťa do 15 rokov veku o kratší pracovný čas alebo o inú vhodnú úpravu určeného týždenného pracovného času, zamestnávateľ je povinný jej žiadosti vyhovieť, ak tomu nebránia vážne prevádzkové dôvody. Toto ustanovenie sa vzťahuje aj na zamestnanca, ktorý sa osobne stará o blízku osobu, ktorá je prevažne alebo úplne bezvládna a neposkytuje sa jej starostlivosť v zariadení sociálnych služieb alebo ústavná starostlivosť v zdravotníckom zariadení. Práca na kratší pracovný čas nie je jednoznačne pozitívnym opatrením, vzhľadom na to, že väčšina zamestnávateľov nemá dostatočne pripravené pracovné miesta na tento spôsob práce, práca na kratší pracovný čas  automaticky prináša skrátenie príjmov a v podstate je prekážkou pre kariérny postup.  
Zákonník práce tiež upravuje inštitút domáckeho zamestnanca a pružného pracovného času. Ako vyplýva z ustanovenia § 49 Zákonníka práce, zamestnávateľ môže so zamestnancom v pracovnej zmluve dohodnúť kratší pracovný čas, ako je ustanovený týždenný pracovný čas. Zamestnávateľ je povinný vytvárať podmienky, aby sa žiadostiam o zmenu rozsahu týždenného pracovného času mohlo vyhovieť. Zamestnancovi v pracovnom pomere na kratší pracovný čas patrí nižšia mzda zodpovedajúca kratšiemu pracovnému času a pri pracovnom pomere uzatvorenom na menej ako 20 hodín týždenne aj nižšia ochrana napr. pred skončením pracovného pomeru. 
Zamestnávateľ a zamestnanec majú možnosť dohodnúť aj pracovný pomer na určitú dobu (§ 48 Zákonníka práce), pracovný pomer s výkonom práce doma (§ 52 Zákonníka práce), pracovnoprávny vzťah na základe dohody o vykonaní práce a pracovnoprávny vzťah na základe dohody o pracovnej činnosti. Zamestnávateľ má tiež možnosť zaviesť pružný pracovný čas (§ 88, § 89 Zákonníka práce). 
Podľa § 90 ods. 9 Zákonníka práce, ak to prevádzka zamestnávateľa dovoľuje, môže zamestnávateľ povoliť zamestnankyni na jej žiadosť zo zdravotných dôvodov alebo iných vážnych dôvodov na jej strane vhodnú úpravu určeného týždenného pracovného času, prípadne ho s ňou  za tých istých podmienok na jej žiadosť dojednať v pracovnej zmluve.
Ak sa zamestnankyňa alebo zamestnanec vráti do práce po skončení materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky, je zamestnávateľ povinný zaradiť ju na jej pôvodnú prácu a pracovisko. Ak to nie je možné preto, že táto práca sa nevykonáva alebo pracovisko je zrušené, musí ju zamestnávateľ zaradiť na inú prácu zodpovedajúcu pracovnej zmluve.
   Uvedená právna úprava odzrkadľuje aj legislatívu ES a EÚ; napr. smernica Rady 76/207/ES  o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a  pracovných podmienok, smernica Rady 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, smernica 75/117/EHS o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa uplatňovania zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy, smernica Rady 97/81/ES týkajúca sa rámcovej dohody o práci na čiastočný úväzok.
Aby sa umožnila a uľahčila účasť na vzdelávaní a príprave pre trh práce aj tým   ženám a mužom, ktorí sú evidovanými uchádzačmi o zamestnanie a ktorí sa starajú o dieťa pred začatím školskej dochádzky a v čase vzdelávania a prípravy pre trh práce si potrebujú zosúladiť  svoje rodičovské povinnosti,  úrad práce, sociálnych vecí a rodiny im môže poskytnúť príspevok na služby pre rodinu s deťmi. Zámerom je podporiť uchádzačov o zamestnanie s rodičovskými povinnosťami vzdelávať sa a zvýšiť svoje šance  uplatniť sa na trhu práce.
V oblasti finančnej podpory iniciatív súkromných poskytovateľov sociálnych služieb z verejných prostriedkov sa novelou zákona o sociálnej pomoci ustanovila minimálna výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnych služieb a sociálneho poradenstva z verejných prostriedkov pre súkromných poskytovateľov. Zámerom bolo vytvoriť podmienky na zvýšenú podporu zriaďovania zariadení sociálnych služieb a ďalších sociálnych služieb, ich rozširovanie a skvalitňovanie ako zdroja pracovných miest a odľahčovacích služieb, čo prispeje k vytvoreniu podmienok pre zosúladenie pracovného a rodinného života. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR pokračovalo v realizácii projektu sociálneho auditu Rodina a práca, ktorého cieľom je motivovať zamestnávateľov, aby vytvárali pracovné podmienky zohľadňujúce rodinné povinnosti zamestnancov. V kontexte uvedeného projektu sa v roku 2004 realizoval štvrtý ročník tejto súťaže.  Do štvrtého ročníka súťaže sa prihlásilo 54 organizácií, čo bol nárast oproti roku 2003 o 29 organizácii, ktoré venujú harmonizácii pracovného a rodinného života svojich zamestnancov systematickú pozornosť. Aj v 4. ročníku prevažovali národné subjekty, ale prihlásili sa aj zahraničné a nadnárodné spoločnosti. Systém hodnotenia bol rovnaký ako v predchádzajúcich ročníkoch.
Slávnostné vyhlásenie výsledkov súťaže za rok 2004 v troch kategóriách: rodinná politika, rovnosť príležitostí a najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu sa uskutočnilo 24.5.2005. Víťazmi sa stali:
•	V kategórii rodinná politika:  Orange Slovensko, a. s., Bratislava  
•	V kategórii rovnosť príležitostí:  Petit Press, a. s. Bratislava
•	V kategórii najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu: Slovenská sporiteľňa, a. s. Bratislava 

 V oblasti zosúladenia pracovného a rodinného života poskytujú podporné aktivity aj opatrenia v rámci ESF cez výzvy zamerané na podporu zamestnávateľov (podniková sociálna zodpovednosť) v rámci Sektorového operačného programu Ľudské zdroje, Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 a iniciatívy  Spoločenstva EQUAL.

Špecifické ciele SOP ĽZ v rámci opatrenia 2.2 sú: 
- tvorba nových pracovných politík rovnosti príležitostí zameraných najmä na podporu zosúlaďovania pracovného a rodinného života, vytváranie špecifických programov orientovaných na podporu rodičov (najmä žien) po návrate z materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky alebo dlhodobejšej starostlivosti o ďalšie odkázané osoby;
- zavádzanie politík dobrej praxe na odstraňovanie rodovej diskriminácie na trhu práce, ako aj zavádzanie nových postupov implementujúcich princíp rovnosti príležitosti a zásady gender mainstreamingu do praxe;
- uľahčenie prístupu žien k rodovo netradičným povolaniam, vzdelávaniu, stálemu odbornému školeniu, rekvalifikácii a celoživotnému učeniu s cieľom eliminovať rodové nerovnosti a bariéry na trhu práce (sklený strop, tradičné delenie povolaní na „mužské“ a „ženské“, mzdové rozdiely a pod.);
-  podporovať zamestnávateľov k zavádzaniu pro-rodinne orientovanej podnikovej politiky a k vytváraniu rodovo citlivej atmosféry na pracovisku;   
- výskum a monitorovanie rozdielnych príležitostí a špecifických obmedzení žien a mužov  na trhu práce;
- rozvoj informačných služieb v oblasti služieb starostlivosti o deti a služieb starostlivosti o osoby závislé na starostlivosti zamestnaných osôb; vytváranie siete/podpora spolupráce  predstaviteľov samosprávy, zamestnávateľov, odborových organizácií, mimovládnych organizácií  a ostatných relevantných aktérov s cieľom vytvárať komplexnú, udržateľnú politiku podpory zosúlaďovania práce a rodiny u mužov rovnako ako u žien;
- motivovať zamestnávateľov k zriaďovaniu kvalitných a cenovo dostupných služieb starostlivosti o závislých členov rodiny za účelom umožniť zamestnancom s rodinnými povinnosťami  ľahšie skĺbenie práce a rodiny a lepší rozvoj ich pracovnej kariéry, príp. viac priestoru pri vyhľadávaní nových pracovných príležitostí. 

V rámci opatrenia 2.2 - Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života bolo uzatvorených v prvom kole výzvy na dopytovo-orientované projekty ( máj 2004)  15 zmlúv. Celková suma alokovaných finančných prostriedkov predstavuje 58 097 492.- Sk. V rámci výzvy boli najúspešnejšími žiadateľmi neziskové organizácie (79 %,), tento stav poukazuje na väčšiu pripravenosť neziskového sektora na riešenie problematiky rovnosti príležitostí v porovnaní s ostatnými sektormi.
V rámci Iniciatívy Spoločenstva EQUAL v Opatrení 4.1:  Rodový výskum, rodový audit a rodová senzibilizácia ako prostriedky dosiahnutia rovnosti žien a mužov na trhu práce boli oprávnenými aktivitami napríklad:
•	rodové tréningy a aktivity na redukciu horizontálnej segregácie, zamerané na rodovú senzibilizáciu zamestnávateľov (môžu byť zamerané na vytváranie ústretovejšieho pracovného prostredia voči ženám); 
•	aktivity zamerané na otváranie oblastí, v ktorých tradične dominujú muži a nových konjunkturálnych odvetví ženám; 
•	vypracovanie a otestovanie nových modelov poradenstva a motivačných programov pri výbere povolania a študijného odboru a pri ďalšom vzdelávaní, ktoré budú zamerané špeciálne na dievčatá a chlapcov, resp. na ženy a mužov, s dôrazom na orientáciu na rodovo netradičné povolania;
•	rodovo špecifické vzdelávanie pre pedagogických pracovníkov a pracovníčky, zamerané na zvýšenie ich rodovej citlivosti; 
•	tréningové programy založené na koncepcii „Manažovanie rodu a rôznosti (managing gender and diversity)“, využívajúce produktívny potenciál žien a mužov v konkrétnych organizáciách - odskúšanie;
•	budovanie databáz za jednotlivé oblasti rovnosti príležitostí žien a mužov a založenie longitudinálnych výskumov (napr. výskum využitia času - time use survey) ako aj získavanie rodovo diferencovaných údajov v oblasti rovnosti žien a mužov na trhu práce;
•	vyvíjanie nástrojov na auditovanie (prípadne certifikáciu) podnikových /zamestnávateľských  politík rovnosti príležitostí žien a mužov; 
•	špecifický výskum nerovnosti v odmeňovaní a rodovej segregácie povolaní a diseminácia poznatkov (zameranie na príčiny a možnosti ich odstránenia); 
•	vytvoriť merateľné indikátory na monitorovanie postupu a pilotné meranie týchto zmien v rámci jednotlivých oblastí (profesií, sektorov, podnikov,...); 
•	výskumy zamerané na informovanosť o zavádzaní rodového pohľadu (gender mainstreaming) v rôznych sektoroch trhu práce a analýza získaných skúsenosti za účelom vytvorenia efektívnych postupov pre rôzne sektory a ich následná implementácia
•	podporné aktivity pre týrané ženy a obete násilia 

V rámci JPD NUTS Bratislava cieľ 3  v  Priorite 1 : Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie malo opatrenie 1.1 : Zvýšenie zamestnateľnosti  znevýhodnených skupín na trhu práce a skupín ohrozených sociálnou exklúziou nasledovné príklady typov oprávnených aktivít 
a)	Poradensko-motivačné kurzy pre uchádzačov o zamestnanie;
b)	Školenia, rekvalifikácie a praktické stáže pre uchádzačov o zamestnanie tematicky zamerané na potreby regiónu;
c)	Podpora tvorby nových pracovných miest pre skupiny znevýhodnených a rizikových uchádzačov o zamestnanie;
d)	Podpora zamestnávateľov pri vytváraní a udržaní pracovných miest pre zdravotne postihnutých  (zriadenia a zachovanie chránenej dielne a chráneného pracoviska);
e)	Programy podpory zvyšovania zamestnateľnosti osôb so zdravotným postihnutím;
f)	Podpora začatia samostatnej zárobkovej činnosti uchádzačov o zamestnanie (vrátane zdravotne postihnutých); 
g)	Projekty zamerané na zamedzenie sociálneho vylúčenia a návrat osôb postihnutých sociálnym vylúčením do pracovného procesu;
h)	Realizácia programov aktivácie pre dlhodobo nezamestnaných a ostatné znevýhodnené skupiny;
i)	Sprievodné opatrenia umožňujúce uchádzačom o zamestnanie zapojiť sa do niektorej z  vyššie uvedených aktivít (v zmysle Zákona o službách zamestnanosti); 
j)	Podpora programov tvorby lokálnych partnerstiev a aktivít zameraných na rozvoj komunít; 
k)	Podpora činnosti pracovných asistentov. 

2.  Dňa 1. januára 2004 nadobudol účinnosť zákon č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, na základe ktorého  štát podporuje rodiny s deťmi podľa nových pravidiel. Na každé nezaopatrené dieťa sa poskytuje paušálny prídavok na dieťa. Zárobkovo činní rodičia môžu dostať mesačne na každé nezaopatrené dieťa daňový bonus, ktorý pôsobí motivujúco pri hľadaní a udržaní si práce aj v prípade nižšej mzdy a zároveň pomáha najnižším príjmovým skupinám (poskytuje sa na princípe zápornej dane). Štát podporuje rodiny s deťmi aj odvodovým zvýhodnením (jednému  rodičovi sa znižuje sadzba poistného na starobné poistenie o 0,5 % za každé nezaopatrené dieťa bez toho, aby to malo vplyv na jeho dôchodok), jednorazovým príspevkom pri narodení dieťaťa, rodičovským príspevkom.   
 V znení novely zákona č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku z roku 2005 (zákon č. 244/2005 Z. z.) prislúcha rodičovský príspevok rodičovi, ktorý sa riadne stará o dieťa do troch rokov veku alebo do šesť rokov veku ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov.  Podmienka riadnej starostlivosti je splnená osobnou starostlivosťou ale aj  vtedy, ak rodič počas výkonu zárobkovej činnosti alebo štúdia na strednej alebo vysokej škole alebo počas vzdelávania a prípravy na trh práce podľa osobitného predpisu zabezpečí riadnu starostlivosť o dieťa plnoletou fyzickou osobou alebo právnickou osobou. Rodičovský príspevok rodičovi neprislúcha v prípade, ak sa riadna starostlivosť o dieťa zabezpečuje v školskom zariadení, ktoré je zaradené do siete škôl a školských zariadení a ktorému boli na dieťa poskytnuté prostriedky zo štátneho rozpočtu alebo z výnosu dane z príjmov.  Opatrenia zákona smerujú k podporovaniu pracovnej aktivity starajúcich sa, ktorá by im umožnila relatívnu ekonomickú nezávislosť a zároveň k podporovaniu zabezpečenia starostlivosti o osoby odkázané na starostlivosť tak, aby sa vytvorila lepšia rovnováha medzi rodinným a pracovným životom. 
 Medzi ďalšie rodinné dávky okrem inštitútu prídavku na dieťa a rodičovského príspevku, ktoré štát garantuje oprávneným osobám pri splnení podmienok pre nárok stanovených v osobitných zákonoch sú jednorázové príspevky, ako sú príspevok pri narodení dieťaťa, príspevok rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri a viac detí, alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá, jednorázový príspevok na úhradu potrieb dieťaťa zvereného do pestúnskej starostlivosti a opakované príspevky na úhradu potrieb dieťaťa zvereného do pestúnskej starostlivosti, odmena pestúna a zaopatrovací príspevok.
  
3.  V rámci Sektorového operačného programu Ľudské zdroje,  v rámci opatrenia 2.2 bol na podporu konzistentného prechodu do pracovnej aktivity  zameraný cieľ: tvorba nových pracovných politík rovnosti príležitostí zameraných najmä na podporu zosúlaďovania pracovného a rodinného života, vytváranie špecifických programov orientovaných na podporu rodičov (najmä žien) po návrate z materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky alebo dlhodobejšej starostlivosti o ďalšie odkázané osoby;
 	V rámci aktívnych opatrení na trhu práce bolo na aktivizáciu uchádzačov o zamestnanie - žien, ktoré sa  vrátili po materskej dovolenke, realizovaných niekoľko projektov. ÚPSVR na uľahčenie návratu na trh práce žien a mužov, ktorí sa starali o deti a/alebo odkázaných členov rodiny, prispelo najmä realizáciou  vzdelávania a prípravy pre trh práce (rekvalifikácie).
 Informácia k plneniu tohto opatrenia sa zhoduje s textom k plneniu opatrenia 1. 

4.  Od 1.1. 2005 nadobudol účinnosť zákon č. 452/2004 Z. z. o náhradnom výživnom. Podľa tohto zákona oprávnená osoba, ktorej povinný neplatí výživné na dieťa určené právoplatným rozhodnutím súdu alebo súdom schválenej dohody môže požiadať o náhradné výživné. Poskytnutím náhradného výživného nárok oprávnenej osoby na výživné prechádza na štát a povinnej osobe vzniká povinnosť vrátiť poskytnuté náhradné výživné štátu a zaplatiť penále vo výške 25 % poskytnutého náhradného výživného
Zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení upravuje vyživovaciu povinnosť každého rodiča bez ohľadu na jeho možnosti, schopnosti a majetkové pomery na nezaopatrené neplnoleté dieťa alebo na nezaopatrené dieťa. Minimálna výška výživného je 30% zo sumy životného minima.
	 	 
5. V roku 2004 v rámci tejto úlohy neboli prijaté žiadne nové opatrenia. K plneniu tejto úlohy prispieva  štátna sociálna dávka - príspevok rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí   alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili  dvojčatá.. Takýmto rodinám, ktorých  deti neprekročili vekovú hranicu 15 rokov sa v zmysle zákona č.235/1998 Z. z. poskytuje raz ročne  štátna sociálna dávka, prostredníctvom ktorej štát  prispieva na zvýšené výdavky, súvisiace so starostlivosťou o viac súčasne narodených deti. Podpora  viacdetných rodín sa  vzhľadom na hmotnoprávne podmienky poskytovania prídavkov na deti - nezávisle na ich počte a poradí  narodenia  a v závislosti od príjmu  rodiny, realizuje od roku 1994 aj prostredníctvom tejto štátnej sociálnej dávky.      
Princíp III. Vytvárať podmienky pre odstránenie ekonomických znevýhodnení, ktoré môžu viesť ku hmotnej núdzi žien
Opatrenia na riešenie:
1.	Pokračovať v monitorovaní a analýze relácie pracovných príjmov medzi pohlaviami a dôsledne  odstraňovať  príčiny rozdielnych príjmov za rovnakú prácu.
2.	Podporovať vytváranie takých  pracovných miest, pri ktorých je možné pracovať aj na skrátený pracovný úväzok.
3.	Presadzovať úhradu na základné dôchodkové poistenie platené štátom z výšky priemernej mzdy v období počas materskej dovolenky a ďalšej materskej dovolenky(rodičovské voľno).
4.	Vytvárať možnosti pre daňové zvýhodnenia tých zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú ženy  s  deťmi do l5 rokov.
5.	Vytvárať podmienky pre  rozvoj  ekonomických aktivít žien, ich  samozamestnávanie, vznik  rodinných  podnikov, ako aj malých  a stredných  podnikov, a to najmä  zmenami  v oblasti  daňovej a úverovej  politiky  a  v oblasti poradenstva  a informatiky, ktoré  by zohľadnili  špecifiká  žien  pri ich uplatnení  v podnikaní.               

1.      V roku 2004, tak ako v predchádzajúcich rokoch, napriek vyhovujúcej legislatíve nebola dosiahnutá rovnosť v odmeňovaní žien a mužov, príjmy žien tvorili približne 71 % z príjmov mužov (podľa údajov ŠÚ SR z roku 2003, údaje za rok 2004 ešte nie sú k dispozícii). Rozdiely v odmeňovaní majú tendenciu stúpať s výškou dosiahnutého vzdelania. Zamestnanecká segregácia podľa pohlavia sa významným spôsobom premieta do rozdielov v mzdách mužov a žien, nie je to však jediná príčina. Nižšia mzda je v SR charakteristická práve pre odvetvia a profesie, v ktorých prevažujú ženy. Vo feminizovaných odvetviach sa mzdy pohybujú na úrovni alebo pod úrovňou priemernej mzdy v hospodárstve SR.  
Pretrvávajúcu disproporciu, napriek jednotným tarifným a mzdovým predpisom, potvrdzuje i porovnanie mzdy žien a mužov v rámci rovnakých vekových, zamestnaneckých či vzdelanostných kategórií. Rovnaká vzdelanostná úroveň mužov a žien nezabezpečuje rovnakú odmenu za prácu. Rozdiely sú ovplyvnené iným pracovným zaradením mužov a žien (viac mužov v riadiacich pozíciách a v súkromnom sektore, kde sú mzdy všeobecne vyššie), a môže tu pôsobiť aj vyššia ochota žien pracovať na miestach s nižšou kvalifikáciou, čo v neposlednom rade súvisí s tradičnou ženskou socializáciou v slovenskej  spoločnosti.  
           
V roku 2005 však nebol vykonaný monitoring a rodová analýza v oblasti odmeňovania za rok 2004, ani štúdie o aktivitách, vykonaných v prospech odstránenia  prípadnej rodovej diskriminácie.   Preto uvádzame skutočnosti, ktoré z hľadiska existujúcej legislatívy zakazujú diskrimináciu v pracovnoprávnych vzťahoch na základe pohlavia.  
V čl. 1 a čl. 6 základných zásad a v § 13  zákona č.311/2001 Z. z. Zákonníka práce v znení neskorších predpisov je zakotvená zásada rovnakého zaobchádzania. Podľa uvedených ustanovení zamestnancom patria práva vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov bez akýchkoľvek obmedzení, priamej alebo nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského a rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického  alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia . Čl. 6 ustanovuje, že ženy a muži majú právo na rovnaké zaobchádzanie, ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie a pracovný postup, odborné vzdelávanie a o pracovné podmienky. Na toto ustanovenie nadväzuje  § 119 ods. 3 ZP, ktorý hovorí, že mzdové podmienky musia byť rovnaké pre mužov a ženy bez akejkoľvek diskriminácie podľa pohlavia a že ženy a muži majú právo na rovnakú mzdu za prácu rovnakej zložitosti, zodpovednosti a namáhavosti vykonávanú pri rovnakých pracovných podmienkach a pri dosahovaní rovnakej výkonnosti a výsledkov práce. Vymedzením kritérií zložitosti, zodpovednosti, namáhavosti a podmienok výkonu práce uplatňovaných na hodnotenie práce sa nepriamo garantuje aj nárok mužov a žien na rovnakú mzdu za prácu rovnakej hodnoty.
Zákonník práce v prílohe obsahuje Charakteristiky stupňov náročnosti pracovných miest, ktorými sa ustanovujú stupne náročnosti práce v závislosti od hodnoty práce určenej podľa vyššie uvedených kritérií. Prostredníctvom charakteristík sa právne garantuje rovnaká spodná hranica nároku zamestnanca na mzdu za prácu, ktorá je zaradená do rovnakého stupňa náročnosti, t. j. ktorej sa prisudzuje rovnaká hodnota, a to každému zamestnancovi bez ohľadu na pohlavie. 
   Zákonník práce v § 13 ustanovuje, že zamestnávateľ je v pracovnoprávnych vzťahoch povinný zaobchádzať so zamestnancami v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania ustanovenou pre oblasť pracovnoprávnych vzťahov osobitným zákonom. Týmto zákonom je antidiskriminačný zákon (zákon č. 365/2004 Z. z.), ktorý v § 6 ods. 1 hovorí, že v pracovnoprávnych vzťahoch, obdobných právnych vzťahoch a v právnych vzťahoch s nimi súvisiacich sa zakazuje diskriminácia osôb z dôvodu ich pohlavia alebo veku.   
  
2   V  záujme rozširovania nových flexibilných foriem organizácie pracovného času sa vykonali výrazné zmeny už v roku  2003, kedy sa zákonom č. 210/2003 novelizoval Zákonník práce, čím sa okrem iného zabezpečila väčšia flexibilita pracovnoprávnych vzťahov.  
 Napriek tomu ani v roku 2004 nenastal  výrazný pozitívny  posun v oblasti  využívania flexibilných foriem zamestnávania.  Len v minimálnej miere sa využívala práca na kratší pracovný čas, tradične vo väčšej miere ženami v záujme zosúladenia pracovného a rodinného života. U žien, na rozdiel od mužov, výraznejšie prevládal aj dôvod, že si nemohli nájsť vhodné zamestnanie na plný pracovný čas, alebo  pracovali na kratší pracovný čas z iniciatívy zamestnávateľa, čím sa zvyšuje podiel tzv. podzamestnaných osôb (0,2 % mužov a 0,7 % žien za 4. štvrťrok 2004) V tom istom období na skrátený pracovný úväzok pracovalo 0,7 % mužov a 1,9 % žien, z toho z dôvodu, že sa starajú o deti a iné odkázané osoby žiadny muž a 0,1% žien. Ženy pracujúce na kratší pracovný čas boli prevažne z vekovej skupiny 25 až 49 rokov. Uvedené potvrdzujú výsledky prieskumov z predchádzajúcich rokov, že ženy na zosúladenie pracovného a rodinného života neuprednostňujú prácu na kratší pracovný čas,  skôr iné flexibilné formy práce.
 
 3.  Podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov štát v sledovanom období platil poistené na starobné poistenie a na invalidné postenie za fyzickú osobu, ktorá sa osobne a celodenne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným  stavom do siedmich rokov jeho veku. Vymeriavací základ štátu, z ktorého sa platí toto poistné  (§ 138 ods.19 a 20) je za tieto osoby 60 % a 70 %  jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu.
 	Od nadobudnutia účinnosti zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (od 1. januára 2005) štát platí za uvedený okruh osôb aj príspevky na starobné dôchodkové sporenie.

4.  V otázke daňového zvýhodnenia zamestnávateľov, vytvárajúcich pracovné miesta pre ženy s deťmi do 15 rokov neboli uskutočnené žiadne osobitné opatrenia vzhľadom na rok 2003..

5.  MH SR venuje podnikaniu a podnikateľskému prostrediu maximálnu pozornosť a sústavne prijíma opatrenia na jeho rozvoj. Malé a stredné podnikanie je v rámci rozvinutých ekonomík považované za najpružnejšiu, najefektívnejšiu, najprogresívnejšiu, a teda aj najdôležitejšiu súčasť ekonomiky. Podnikanie žien sa často prejavuje práve zakladaním malých podnikov a rodinných podnikov. V rámci samozamestnávania ženy zdôrazňujú možnosti samostatného určovania pracovných schém, ktoré im umožňujú lepšie zosúladenie pracovného a rodinného života.      
Vzdelávanie a školenie podnikateľov a podnikateliek sa orientuje na aktuálne problémy novozakladaných  a fungujúcich podnikov v oblasti manažmentu, marketingu, vypracovania podnikateľského zámeru, mapovania podmienok podnikania v regióne, právnu, finančnú a daňovú problematiku a využívanie nových technológií. Poradenstvo podnikateľkám a podnikateľom je zamerané na oblasti súvisiace so založením a úspešným fungovaním podniku vrátane spracovania podnikateľských plánov, informatiky a pod. 
 V marci 2005  si 60 podnikateliek vytvorilo samostatnú platformu, ktorá sa pridružila ku Slovenskej obchodnej a priemyselnej komore pod názvom „Žena v podnikaní“, ktorú presadila komora podľa vzoru rakúskych partnerov. Informačnú a koordinačnú bázu platformy na Slovensku zastrešuje Bratislavská regionálna obchodná komora.
  Ženy v podnikaní označovali za nedostatok zvýšené požiadavky na zosúladenie pracovného a rodinného života ako aj vysoké odvodové zaťaženie a zlú platobnú disciplínu niektorých obchodných partnerov. Prístup bánk pri získaní úverov podnikateľky nepovažovali za problematický.  Oblasť ľudských zdrojov a personálne poradenstvo v malých a stredných firmách na Slovensku naráža z pohľadu žien podnikateliek na mnohé prekážky vrátane nezvládnutia princípov podnikania. V opačnej pozícii sa nachádzajú nadnárodné výrobné spoločnosti, ktoré majú zastúpenie na Slovensku. U nich je poradenstvo pri vyhľadávaní technických pozícii príkladom, ako sa to dá robiť, aby nebola rovnosť príležitostí žien a mužov potieraná. 
	V oblasti aktivít za účelom propagácie podnikateľských profilov a podpory podnikania podnikateľské združenia pravidelne uskutočňujú semináre a pracovné workshopy pre svojich členov a členky, zamerané na zlepšenie ich manažérskych zručností, kvality výrobkov, konkurencieschopnosti  na európskych trhoch, sledujú vývoj a vyjadrujú sa k pripravovaným novelám zákonov s dopadmi  na podnikateľské prostredie. Príspevkové programy ako podpora zavádzania systémov riadenia kvality, či transferu inovatívnych technológií sa u podnikateľskej verejnosti stretli so  značným záujmom. Nosnými a veľmi opodstatnenými programami pre začínajúcich podnikateľov sú naďalej poradenské služby, ako aj vzdelávanie podnikateľov. Ich realizáciou sa odstraňujú bariéry nedostatočných manažérskych skúseností podnikateľov a podnikateliek ako aj nedostatočná znalosť zložitého právneho rámca podnikania. 
	V roku 2004 v rámci programu Schéma podpory poradenstva a vzdelávania pre MSP sa celkovo zapojilo 73 účastníkov z toho 24 žien. Na uvedený program bolo vynaložených      980 400 Sk.  
Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania v spolupráci s občianskym združením Top Centrum Podnikateliek za mediálnej podpory Hospodárskych novín a časopisu Trend vyhlásila v roku 2004 súťaž: „Vynikajúca podnikateľka Slovenskej republiky na rok 2004“. Publicitou týchto podnikateliek sa agentúra snaží motivovať ostatné, aby sa podľa príkladu najlepších usilovali o ďalšie zlepšenie alebo začatie svojej podnikateľskej činnosti.  
Víťazkami jednotlivých kategórií sa v roku 2004 stali: 
Vynikajúca podnikateľka SR za rok 2004 – Juliana Sleziaková, firma Mlyn a pekárne u Sleziakov z Krupiny; 
Začínajúca podnikateľka – Jaroslava Vozárová, firma Penzión Gitka, Vrútky; 
Cena sympatie – Carmen Kováčová, firma Galéria  u  anjela, Kežmarok. 
Príspevková organizácia rezortu – Agentúra pre rozvoj vidieka (ARVI) v roku 2004 zamerala svoju činnosť na podnikanie vo vidieckej agroturistike, prípravu programov pre rozvoj vidieka, na zostavenie podnikateľských plánov pre malých podnikateľov na vidieku. odberateľmi vzdelávacích aktivít boli poľnohospodári a pracovníci mikroregiónov. Vzdelávacích aktivít sa zúčastňovali hlavne ženy.

Princíp IV. Formovať verejnú mienku k rešpektovaniu rovnoprávnosti žien a mužov
A.    v systéme školského  vzdelávania
B.    prostredníctvom masmédií
Opatrenia na riešenie
A. V systéme školského vzdelávania navrhujeme:
1.	Venovať zvýšenú pozornosť výchove dievčat a chlapcov k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii, k úcte voči rodinným hodnotám.
2.	Presadzovať výchovu ku kritickému mysleniu a k selektívnemu používaniu masmédií, najmä elektronických.
3.	Do učebných osnov základných škôl vhodnou formou a s ohľadom na vek žiakov zaviesť preventívne protidrogovú výchovu, vzdelávanie v oblasti zdravotnej prevencie a výchovu k manželstvu a rodičovstvu zamerať na hodnoty úcty k životu, od počatia po prirodzenú smrť ako prevenciu negatívnych sociálnych javov. 
4.	V rámci systému postgraduálneho štúdia, doškoľovacích kurzov, systému celoživotného vzdelávania prehĺbiť špecializáciu v oblasti sociálnej práce, zameranú na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia.
B. prostredníctvom masmédií navrhujeme:
1.	Monitorovať  verejnoprávne  masmédia z hľadiska  objektívnosti, pravdivosti, vyváženosti a koordinácie informácií o otázkach  týkajúcich  sa postavenia  žien  v spoločnosti. 
2.	Presadzovať obmedzovanie prezentácie násilia v médiách a prispôsobenie programovej štruktúry a vysielacích časov s cieľom eliminácie násilia a  drogových závislostí.
3.	Sprostredkovať najdôležitejšie  informácie o záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými konvenciami.
4.	Uskutočniť výskum verejnej  mienky,  ktorý zabezpečí  vyhodnotenie  efektívnosti  masmediálnych projektov  garantovaných  vládou SR.
5.	Podporovať aktivity  médií, najmä verejnoprávnych, pri  zvyšovaní  občianskeho  sebauvedomovania  žien.
6.	Využívať  výsledky  národných  a medzinárodných  projektov a  informovať  o nich verejnosť s cieľom  zlepšiť  postavenie  ženy  v spoločnosti.

A.	Vychádzajúc z podkladov MŠ SR,  v školských osnovách vo vzťahu k plneniu tohto princípu v opatreniach 1,2,3, nenastala v ostatných rokoch žiadna zmena.

1. Opatrenie sa realizuje na všetkých stupňoch škôl, vrátane špeciálneho školstva a vo všetkých formách štúdia prostredníctvom učebných osnov viacerých predmetov, najmä v občianskej, etickej a náboženskej výchove, v spoločensko-vedných predmetoch, ale aj na hodinách biológie a prírodopisu.  
 
2. S problematikou kritického myslenia a masmediálnej výchovy sa žiaci oboznamujú prvýkrát  v predmete etická výchova v 9. ročníku ZŠ v tematickom celku „Masmediálne vplyvy“, na stredných školách v predmete etická výchova a v základoch sociológie a politológie v rámci tém „Etické hodnoty súťaživosti a spolupráce“, pravidlá „fair play“, televízia, výchova kritického diváka.
Prístup k osobitným vzdelávacím informáciám na vysokých školách je zabezpečený prostredníctvom bezplatného zabezpečenia internetu pre všetkých študentov a študentky cez vysokorýchlostnú sieť SANET.

3.  Výchova k manželstvu a rodičovstvu je ucelený systém výchovy a vzdelávania žiakov, preto je chápaná ako integrálna súčasť vzdelávacieho procesu.  
Na 1. stupni ZŠ je obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu zameraný na utváranie základných vedomostí a zodpovedných postojov v súlade s vedeckými poznatkami a etickými normami. Táto problematika sa uplatňuje vo vyučovaní viacerých učebných predmetov, kľúčové postavenie má spoločenskovedné učivo prvouky. 
Na 2. stupni základnej školy je ťažisko vyučovania výchovy k manželstvu a rodičovstvu v predmetoch  etická a náboženská výchova. Učiteľ etickej výchovy dôsledne realizuje výchovu k manželstvu a rodičovstvu v súlade s učebnými osnovami etickej výchovy. Biologický aspekt výchovy k manželstvu a rodičovstvu sa realizuje v predmete prírodopis a spoločensko – občiansky aspekt v predmete občianska výchova. Pri vhodných témach sa aplikuje aj v iných učebných predmetoch (literárna výchova, telesná výchova). 
 
Príprava pedagogických zamestnancov cez jednotlivé formy ďalšieho vzdelávania výchovných poradcov, učiteľov predmetov výchova k manželstvu a rodičovstvu, biológie, prírodopisu ako aj spoločensko - vedné predmety v nasledovných témach:
pojem sexualita, sexuálna diferenciácia a identifikácia, základné zložky sexuality, sexuálne deviácie, sexuálne delikty,
nové definície rodiny, nové pojmy, podstatné znaky rodiny, sociokultúrne výzvy doby  nové pohľady na rodinné hodnoty, na životné fázy rodiny a na rodinné správanie.
 
Problematiku prípravy na manželstvo a rodičovstvo zabezpečuje taktiež Centrum poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu a jeho  územné a detašované pracoviská v rámci celej SR. Partnerská problematika je dlhodobo najpočetnejšou skupinou prípadov, v roku 2004 predstavovala 23, 4 % z celkového počtu prípadov. 
                  
4.   V rezorte MV SR sa  práci, zameranej na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia venuje pozornosť v rámci odborného vzdelávania a prípravy policajtov v policajných školách. Problematika je zapracovaná v učebných dokumentoch vzdelávania na úrovni stredných odborných škôl Policajného zboru, ako aj Akadémie Policajného zboru. Tieto učebné dokumenty sú aktuálne upravované.
Uvedená problematika v danej oblasti bola zapracovaná do učebných plánov a učebných osnov na stredných odborných školách Policajného zboru predovšetkým vo vyučovacom predmete Etika a psychológia policajnej práce. Ide predovšetkým o etický kódex policajta, etické normy policajnej práce; transakčné analýzy, sebapoznanie a poznávanie iných ľudí a optimalizácie vzájomnej interakcie. V predmete právo bola zaradená do vyučovacích dokumentov problematika násilia proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi.

 	 	                                                                                                                                                             
B.
1. Dohľad nad vysielaním STV a SRo v zmysle zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii § 18 ods. 1.  má Rada pre vysielanie a retransmisiu. Rada je nezávislým orgánom verejnej správy, ktorého prvoradým poslaním je presadzovať záujmy verejnosti.    Rada pre vysielanie a retransmisiu sa v roku 2004  špecificky postavením žien nezaoberala.   
  	
2.  Legislatívne je problematika násilia a drogových závislostí v elektronických médiách ošetrená § 19 a § 20 zákona č. 308/2000 Z. z.,   a eliminácia násilia napr. prostredníctvom § 3 ods. 4 písm. d/ zákona č. 147/2001 Z. z.   Rada pre vysielanie a retransmisiu sa problematikou eliminácie násilia (tak fiktívneho ako i reálneho) v elektronických médiách zaoberá kontinuálne už od roku 1997. Od roku 2000 je táto oblasť pravidelne monitorovaná a vyhodnocovaná. Jej záujem je prevažne zameraný na deti a otázky prezentácie násilia na obrazovke, nie vzdelávaniu a prevencii napríklad násilia voči ženám a v rodinách. 

3.  V roku 2004 vláda SR nepristúpila k žiadnemu medzinárodnému dohovoru, ktorý by sa osobitne dotýkal problematiky postavenia žien v spoločnosti.   V máji 2005 sa uskutočnil seminár „Ochrana ľudských práv žien na pôde OSN“ pri príležitosti 25. výročia prijatia Dohovoru OSN pre odstránenie všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW).

4. Výskum verejnej mienky v oblasti masmediálnych projektov, garantovaných vládou SR nemá  gestora a táto úloha nemôže byť vyhodnotená.

5. Úloha médií pri podpore sebauvedomovania a sebavedomia žien je veľmi významná, problémom ostáva nevyužívanie tejto možnosti efektívnym spôsobom v záujme propagovania úspešných žien z vedy, výskumu, umenia, vzdelávania, podnikania a ďalších oblastí verejného života.  Preferujúco sa v médiách zobrazujú ženy v stereotypných roliach, využíva sa zobrazovanie ženského tela na komerčné účely, skôr ako skutočné hodnoty sú zobrazované lacné senzácie.
Na národnej úrovni boli realizované aktivity a programy na prezentovanie žien v kultúre:  V časopise Vierka, určenom nevidiacim a slabozrakých sú uverejňované príspevky o nevidiacich či slabozrakých ženách, ktoré nejakým spôsobom uspeli na poli pracovnom alebo v iných oblastiach života, a to napriek svojmu zdravotnému postihu.  
 	Slovenské národné múzeum sa podieľalo na propagácii úspešných žien prostredníctvom tlačových médií (zborníky, časopisy), v ktorých sa publikujú  príspevky venované významným osobnostiam a vedeckej práci v oblasti ochrany kultúrneho dedičstva – oblasť múzejníctva, pamiatkovej starostlivosti, výtvarného umenia a pod.  
Revue pre kultúrne dedičstvo Pamiatky a múzeá sa venuje aj edičnej a publikačnej činnosti a propaguje aj ženy na poli umeleckej tvorby, kultúry a výchovy, čím zároveň formuje nový vzťah k ženám a podporuje celkové zvýšenie ich sebauvedomovania. Napr. v č.   1 /2004 sa venovala pozornosť životným jubileám dvoch žien : historičke umenia Dr. Libuši Cidlinskej, znalkyni diela majstra Pavla z Levoče a generálnej riaditeľke Pamiatkového úradu SR v Bratislave dr. Kataríne Kosovej.   Pracovníčky Univerzitnej knižnice zastávajú mnohé významné miesta v orgánoch medzinárodných organizácií, ako napr. Slovenskej komisie pre UNESCO,  predsedníctva Slovenskej národnej skupiny IAML (Medzinárodné združenie hudobných knižníc a dokumentačných pracovísk), odborných pracovných skupín medzinárodného systému ISSN, Paríž, Francúzsko.
Pracovníčky Slovenskej národnej knižnice a angažovali v nasledovných aktivitách: publikačná činnosť, odborné semináre, účasť na medzinárodných projektoch, projekt Lexikon slovenských žien, členstvo v medzinárodných organizáciách, členstvo v republikovej Rade SOZK a SO, výskumno-vývojová činnosť, spolupráca s kultúrnymi a osvetovými zariadeniami.    
 V Štátnej vedeckej knižnici v Banskej Bystrici v rámci výskumnej úlohy Problém emancipácie v korešpondencii J. G. Tajovského a Hany Gregorovej, riešiteľka (Z. Troligová) preštudovala knižnú publikáciu Dagmar Gregorová - Prášilová: Listy. Príbeh manželstva Jozefa Gregora Tajovského a Hany Gregorovej. Archa, Bratislava 1996,  z osobnej autografnej korešpondencie preštudovala 585 listov a ďalšie knihy, v ktorej participovala aj Hana Gregorová so svojím emancipačným úsilím. Pripravila koncepciu odborného seminára Emancipácia v slovenskej literatúre, ktorý sa uskutoční v roku 2005. Výstup k danej problematike mala prednáškou Slovenské spisovateľky a ženské hnutie na seminári Slovensko vstupuje do Európskej únie, ktorý sa uskutočnil 20.4.2004 v ŠVK. Spolupracovala s dcérou J. G. Tajovského a H. Gregorovej pani Dagmar Gregorovou - Prášilovou a ich vnučkou  pani Taťjanou Šiškovou (Česká republika) pri dopĺňaní zaujímavých autentických informácií emancipačného úsilia Hany Gregorovej a ďalších predstaviteliek feministického hnutia. V roku 2004 zamestnankyne Štátnej vedeckej knižnice v Banskej Bystrici publikovali 13 odborných príspevkov v tlači a iných médiách, dve sa venovali spisovateľke Božene Němcovej v česko-slovenskom kontexte. V rozhlasových a televíznych médiách realizovali 10 príspevkov, z ktorých 7 boli rozhovory s riaditeľkou  knižnice. Pracovníčky publikovali príspevky aj v zahraničných odborných periodikách a na konferenciách. Ocenením pracovníčok v odborných oblastiach  bolo získanie Výročnej ceny časopisu Pamiatky a múzeá v kategórii Akvizícia za rok 2003, za akvizíciu bábkarských scénografík.    
   
6.  V roku 2004 sa pripravovali prvé výzvy v rámci ESF, mnohé mimovládne organizácie získali projekty v rôznych oblastiach rodovej problematiky, ich prvé hodnotenia sa prejavia až v roku 2006.

Princíp V.  Vytvárať podmienky pre ochranu a posilnenie zdravia žien 
Opatrenia na riešenie:
1.	Na základe  demografických  a zdravotných  štatistík vypracúvať  analýzy  o  zdravotnom  stave  žien  v SR.
2.	Pôsobiť  na verejnú mienku v tom zmysle, že na pravidelné lekárske  prehliadky  zamerané  na  onkologické  a  kardiologické  vyšetrenie  majú ženy   zo zákona  právny  nárok.
3.	Osobitne  sa zaoberať prevenciou  a liečbou  drogových  závislostí žien vzhľadom  na ich materskú funkciu.
4.	Vytvárať  možnosti  na  širšie  využitie  rozvoja  voľnočasových  aktivít  žien,  najmä  v oblasti  športu.
5.	V rámci  štátnej rodinnej politiky  aplikovať  ucelený  systém  nepriamych  opatrení  na podporu  pôrodnosti a zdravého vývoja  populácie  vrátane  sociálnych  a výchovných opatrení.
6.	Podporovať  zriaďovanie  centier  služieb  pre rodiny  s malými deťmi, ktoré  vyžadujú celodennú  starostlivosť  a  centrá  služieb pre  ochranu  a poradenstvo  žien  v staršom veku.
7.	Vytvárať priestor pre realizáciu laktačného programu a programu zdravej výživy detí.
8.  Venovať osobitnú pozornosť podpore a ochrane záujmov a potrieb dieťaťa, najmä dievčat,   v programoch zabezpečujúcich výživu a zdravie.

1. Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky vydáva publikáciu Starostlivosť o ženu, ktorá obsahuje spracované ukazovatele a vývojové rady vybraných údajov z ročných štatistických zisťovaní o činnosti gynekologických ambulancií a gynekologicko-pôrodníckej starostlivosti. Spracované výsledky jednotlivých štatistických zisťovaní sú pravidelne uverejňované v publikáciách edície Zdravotnícka štatistika. Analýzy o zdravotnom stave žien sa vyhodnocujú v rámci krajov a sumárne za celé Slovensko. Na základe analýzy výsledkov sa prijímajú opatrenia vedúce k zlepšovaniu zdravotného stavu žien v SR.
 	Podrobnú analýzu zdravotného stavu žien – policajtiek zaslalo opätovne len MV SR. Počet prípadov práceneschopností žien - policajtiek v roku 2004 bol nižší ako v roku 2003  o 157 prípadov. Celkové percento PN žien – policajtiek predstavoval 3,54 % a ako v predchádzajúcich rokoch najvyššie % PN bolo v Košickom a Prešovskom kraji. Služobné úrazy policajtiek sa vyskytujú v menšom počte ako úrazy policajtov, čo je dané aj ich služobným zaraďovaním na menej rizikové pracoviská v Policajnom zbore.  

2. Situácia sa v plnení tohto opatrenia oproti roku 2003 nezmenila. Pri každom Štátnom zdravotnom ústave sú zriadené základné poradne na podporu zdravia, sú zriaďované aj nadstavbové špecializované odborné poradne, ktoré sa orientujú na zvládanie známych rizikových faktorov životného štýlu. V okresoch ostáva naďalej problémom získať záujem niektorých skupín žien o preventívne vyšetrenia, vo viacerých prípadoch sa problém rieši v rámci projektov v spolupráci s MVO. 	 
Kontrola dodržiavania výkonu preventívnych lekárskych prehliadok žien v pracovnom procese sa uskutočňuje v rámci štátneho zdravotníckeho dozoru nad pracoviskami začlenenými do systému zdravotníckej prevencie. V oblasti primárnej zdravotnej starostlivosti je hlavná činnosť zameraná na preventívnu a dispenzárnu starostlivosť praktických lekárov a lekárov v odbore gynekológia a pôrodníctvo, v oblasti sekundárnej zdravotnej starostlivosti na realizovanie kardiovaskulárneho programu, onkologického programu a rozvoja starostlivosti o matku a dieťa. V rámci liečebno-preventívnej starostlivosti spočíva veľká časť starostlivosti o ženy na gynekologických ambulanciách primárneho kontaktu a v nadväznosti na ne na gynekologicko-pôrodníckom oddelení NsP a  špecializovaných ambulanciách. 
Na základe zákona 98/1995 v znení neskorších predpisov je všetkým ženám od 21 roku života vykonávaná jedenkrát ročne preventívna gynekologická prehliadka, v prípade potreby sú na základe uvedeného zákona ženy dispenzarizované a predvolávané na ďalšie sledovanie. V rámci prenatálnej starostlivosti je sledovaná každá tehotná žena. V oblasti problematiky kardiovaskulárnych ochorení sú zachytávané rizikové pacientky počas gravidity pravidelným sledovaním pri užívaní hormonálnej antikoncepcie a pri  hormonálnej substitučnej liečbe v menopauze a sú ďalej sledované v spolupráci s internými ambulanciami.  V prípade, že sa pacientka nedostaví na preventívnu prehliadku sama, je pozývaná písomnou formou gynekológom, s ktorým má podpísanú dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Počty preventívnych gynekologických prehliadok majú každoročne stúpajúcu tendenciu. 

3.  V rámci prenatálnej starostlivosti sú drogovo závislé ženy aktívne vyhľadávané, ich prípady sú konzultované s Centrom pre drogové závislosti a na základe odporučenia centier aj liečené. Každoročne v rámci celoslovenskej analýzy sa vyhodnocujú počty drogovo  závislých  rodičiek. 
Zdravotnícki pracovníci, ktorí pracujú v primárnej zdravotnej starostlivosti a najmä v špecializovanej zdravotnej starostlivosti odboru drogových závislostí, vykonávajú osvetovú prácu v rámci centier pre liečbu drogových závislostí. V  primárnej prevencii vykonávajú osvetu medzi mladými aj so špeciálnym obsahovým zameraním na riziká užívania drog u dievčat z hľadiska ich role matky. V liečbe pacientiek s už existujúcou závislosťou od drog ale aj od alkoholu sa venujú v rámci poradenstva a psychoterapie špeciálne témy na problematiku sexuálneho života, reprodukčného zdravia  a  role matky.  Realizovať aktivity zamerané do oblasti prevencie závislostí (drogy, tabak, alkohol) u detí a dospievajúcej mládeže v rámci realizácie programov a projektov Štátneho zdravotného ústavu SR, resp. iných subjektov v spolupráci so základnými a strednými školami
Ženy so závislosťou v prípade požiadania o odvykaciu liečbu sú v čo najkratšom možnom čase do tejto liečby zaraďované bez čakacích dôb a poradovníkov, výnimočne s krátkou iba niekoľkodňovou čakacou dobou na zahájenie intenzívnej lôžkovej liečby. V ohľade dostupnosti odvykacej liečby pre ženy patrí zdravotníctvo v SR k špičkovým v rámci Európy.  
Opatrenia pre drogovo závislých sú zakotvené v Národnom programe boja proti drogám, Národnom akčnom pláne pre problémy s alkoholom a Národnom akčnom pláne pre
syntetické drogy. Ich plnenie a finančné zabezpečenie koordinuje Generálny sekretariát Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog. V práci CPPS drogové a iné závislosti v počte prípadov predstavovali v roku 2004 3 % z celkového objemu ich činnosti.  
 
4.  Problematika voľnočasových športových aktivít je prostredníctvom MŠ SR realizovaná v rámci Národného programu rozvoja športu.  Jednou z hlavných úloh tohto programu je postupné zvyšovanie zapájania žien do športových aktivít, vytváranie podmienok pre uplatnenie žien na všetkých  úrovniach  oblasti riadenia športu, ako aj rôzne aktivity pre zdravotne postihnuté ženy a dievčatá. Dôkazom toho je aj čoraz väčšie uplatnenie žien na trénerskych, funkcionárskych postoch zainteresovaných zväzoch, občianskych športových  združeniach a pod. Postupne sa presadzujú ženy vo výberoch reprezentácie jednotlivých druhoch športov, čoho dôkazom je   úspešná reprezentácia žien na vrcholných svetových podujatiach a medzinárodných olympiádach, ktoré zároveň dobre slúžia ako vzory pre mladú generáciu žien.  
S cieľom zlepšenia podmienok a celkového postavenia žien v SR aktívne pôsobia mimovládne ženské organizácie napr. Komisia ženy a šport pri Slovenskom olympijskom výbore (ďalej SOV). Jej hlavným zameraním je: zvýšenie zapojenia žien do športu, aktivity pre postihnuté ženy a dievčatá, organizovanie seminárov ženy v športe, podpora seminárov a kurzov  pre ženy, ktoré pôsobia ako trénerky a rozhodkyne, navrhuje konkrétne opatrenia a závery v súvislosti s riešením problémov žien, monitorovanie počtu žien v reprezentačných družstvách a zväzoch ako pretekárky, trénerky, vedúce družstiev. 
Komisia každoročne vyhodnocuje, ale aj odmeňuje v rámci Dní športu korešpondenčnú súťaž „Mama poďme športovať“. V oblasti športu má SR  zastúpenie žien aj na svetových konferenciách. V roku 2004 sa v Maroku konala III. Svetová konferencia MOV na tému ženy a šport, na ktorej sa zúčastnilo viac ako 600 žien zo 137 krajín sveta. Slovensko zastupovala bývalá olympionička v súčasnosti podpredsedníčka SOV pani Mária Mračnová.  Myšlienka prezidenta MOV J. A. Samarancha o 10 % zastúpení žien vo vedúcich funkciách do roku 2000 a 20 % do roku 2010 sa pravidelne  mapuje a hodnotí. Komisia prispieva informáciami o ženách do časopisu EWS (európsky ženský šport), ktorý začal v roku 2000 vychádzať a propaguje činnosť Komisie ženy a šport pri SOV
V rámci vytvárania možností na širšie využitie voľno-časových aktivít žien  samosprávne kraje  prostredníctvom svojich organizácii – osvetových  stredísk organizujú pravidelne   podujatia.  Športové aktivity pre ženy sú prevažne málo finančne náročné a väčším finančným objemom sú podporované mužské športové aktivity – futbal, hokej a pod.
 
5. Problematika štátnej rodinnej politiky je komplexne rozpracovaná v rámci Koncepcie štátnej rodinnej politiky, ktorá bola vládou SR prijatá uznesením č. 389 dňa          4. júna 1996. Plnenie úloh vyplývajúcich z predmetnej koncepcie sa pravidelne vyhodnocuje. K jej dlhodobým cieľom patrí predovšetkým právna ochrana rodiny a jej členov, sociálno-ekonomické zabezpečenie rodín, výchova detí a mládeže, príprava na rodičovstvo, ochrana zdravia členov rodiny a demografický vývoj. 
V novembri 2004 schválila  vláda SR Aktualizáciu koncepcie štátnej rodinnej politiky na roky 2004 – 2006,  cieľom ktorej je doplnenie a zosúladenie vybraných oblastí rodinnej politiky s prebiehajúcimi reformami predovšetkým v oblasti zlepšenia prístupu k vzdelávaniu, v oblasti dostupnosti bývania, zosúladenia pracovného a rodinného života a  právnej ochrany rodiny.  
Pri realizácii štátnej rodinnej politiky v oblasti sociálno-ekonomického zabezpečenia rodín  je jedným z hlavných nástrojov  poskytovanie finančnej pomoci rodinám s deťmi forma rodinných dávok.  
   Od januára 2004 štát podporuje rodiny s deťmi podľa nových pravidiel. Na každé nezaopatrené dieťa sa poskytuje paušálny prídavok na dieťa (do 25 rokov jeho veku). Pracujúci rodičia okrem prídavku na dieťa môžu dostať mesačne na každé nezaopatrené dieťa tzv. daňový bonus, ktorý má pôsobiť motivujúco pri hľadaní a udržaní si práce a zároveň pomôcť najnižším príjmovým skupinám (poskytuje sa na princípe zápornej dane). Prostredníctvom tohto daňového nástroja  štát zvyšuje čistý príjem  rodičom s nezaopatrenými deťmi, ktorí vykonávajú zárobkovú činnosť. Štát podporuje rodiny s deťmi aj odvodovým zvýhodnením  (jednému  rodičovi sa znižuje sadzba poistného na starobné poistenie o 0,5 % za každé nezaopatrené dieťa bez toho, aby to malo vplyv na jeho dôchodok),  jednorazovým príspevkom pri narodení dieťaťa, rodičovským príspevkom. Rodičovský príspevok sa poskytuje jednému z rodičov, ktorý sa riadne stará o dieťa do troch, v prípade dlhodobého nepriaznivého zdravotného stavu dieťaťa do šiestich rokov veku dieťaťa alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov.. Konkrétne ide o tieto opatrenia:
Najfrekventovanejšou rodinnou dávkou je prídavok na dieťa pričom tento sa poskytuje na každé nezaopatrené dieťa bez ohľadu na  príjem rodiny. S cieľom  zmierniť  počiatočné zvýšené výdavky rodičov spojené so zabezpečením nevyhnutných  potrieb novorodenca sa poskytuje  rodičom príspevok pri narodení dieťaťa, ktorý sa jednorazovo poskytuje na každé narodené dieťa. S účinnosťou od  1. 1. 2004  sa  v skupine jednorázových štátnych sociálnych dávok upravila výška príspevku pri narodení dieťaťa na 4000.- Sk. V prípade  súčasne narodených  viac detí  je možné príspevok  pri narodení zvýšiť, prípadne poskytnúť ďalší jednorazový príspevok  v príslušných kalendárnych  rokoch do dovŕšenia 15 rokov veku súčasne narodených  detí.
Aby mohol rodič po narodení dieťaťa zabezpečiť riadnu starostlivosť  o svoje dieťa, platná legislatíva umožňuje  poskytnúť  takémuto rodičovi  rodičovský príspevok. Tento príspevok sa poskytuje  rodičovi mesačne, avšak  najdlhšie do dovŕšenia   troch rokov veku dieťaťa, resp. šiestich rokov, ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov. Prípadný výkon zárobkovej činnosti zo strany rodiča  nemá vplyv na nárok  a na  poskytnutie rodičovského príspevku, čím sa vytvárajú pre rodičov možnosti pre zosúladenie rodičovskej a profesijnej role. V tomto smere legislatíva umožňuje rodičovi  slobodne  sa rozhodnúť, či  sa o dieťa  bude starať osobne  alebo  si zabezpečí starostlivosť napr. prostredníctvom inej fyzickej alebo právnickej osoby.
V  systéme štátnej sociálnej podpory  sa ďalej  uplatňuje  zaopatrovací príspevok, ktorý predstavuje najmenej frekventovanú pomoc v systéme štátnej sociálnej podpory. Prostredníctvom tohto príspevku  štát  prispieva  na uspokojenie potrieb rodiny občana a ďalších osôb, ktoré sú od  neho  výživou závislé (vrátane nezaopatrených detí vojaka). 
Uvedené opatrenia ako aj opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života možno považovať za podporujúce populačný vývin. Vzhľadom na súčasný populačný vývin MPSVR SR vo svojich prioritách rozhodlo v roku 2005 vypracovať osobitný návrh dlhodobej populačnej politiky, ktorá stanoví súčasné a budúce trendy  ako aj možné opatrenia verejnej politiky reagujúce na tieto trendy vrátane otázok pôrodnosti a imigrácie.    

 6.    V rámci vytvorenia nového právneho prostredia sa vytvorili právne podmienky aj na zvýšenú podporu zriaďovania zariadení sociálnych služieb a ďalších sociálnych služieb ako „odľahčovacích služieb“ pre rodiny s ťažko zdravotne postihnutým členom aj pre podporu a starostlivosť v rámci sociálnej pomoci o ženy v staršom veku, ktoré sú v stave sociálnej núdze. Zriaďovateľmi týchto služieb sú prevažne samosprávne kraje alebo obecná a miestna samospráva.
 
7.  V roku 2004 sa pokračovalo v realizovaní školského mliečneho programu na základných školách v zmysle metodického pokynu MŠ SR a MZ SR z roku 1999. Po vstupe SR do EÚ sa zmenila legislatíva, podľa ktorej sa poskytuje podpora na realizáciu programu „Školské mlieko“ a v tej súvislosti bolo čerpanie podpôr obmedzené. Podpora zo zdrojov EÚ sa vyplatila iba v decembri 2004 vo výške 70,7 tis. Sk, čím sa podporila spotreba mlieka a mliečnych výrobkov v objeme 7 tis. litrov. Je predpoklad, že v roku 2005 sa dotácia na realizáciu programu zvýši, čím sa podporí program zdravej výživy detí.
 Štátne zdravotné ústavy v SR presadzujú podporu dojčenia osvedčenými metódami, napr. uplatňovaním programu BFHI (Baby Friendly Hospital Initiative – Iniciatíva nemocníc priateľských k deťom)  iniciovaním vzniku podporných skupín matiek, rozšírením pomoci pri výchove k materstvu, starostlivosti o deti v okresoch s vysokým podielom rómskeho obyvateľstva. Certifikát BFHI dosiahlo 14 nemocníc a ďalších 15 nemocníc je prihlásených do programu BFHI. Realizujú sa aktivity na dôsledné zabezpečovanie dodržiavania Medzinárodného kódexu marketingu náhrad materského mlieka ako aj aktivity na zabraňovanie nevhodným marketingovým praktikám. Propagácia prirodzenej výživy dojčiat sa vykonáva pri prvej návšteve novorodenca sestrou a lekárom a pri každom preventívnom vyšetrení v ambulancii praktického lekára pre deti a dorast, kde je dieťa zaregistrované. Každé dieťa má právo v prvom roku života vykonať deväť preventívnych prehliadok. Laktačný program vykonávaný priamo v ambulancii praktického lekára pre deti a dorast s dôrazom na individuálny prístup sa osvedčil a počas posledných rokov priniesol pozitívne výsledky v zlepšení prístupu matiek k dojčeniu. Realizujú sa špeciálne doškoľovania neonatológov a praktických lekárov pre deti a dorast v oblasti dojčenia a v riešení problémov, ktoré môžu pri dojčení vzniknúť. 

8.   V znení výnosu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR č. 3950/2004-II/1 zo 7. septembra 2004 sa poskytuje zriaďovateľom materských škôl, základných škôl a špeciálnych základných škôl finančná dotácia na zabezpečenie stravovania (predovšetkým obedov) pre deti, rodiny ktorých sa ocitli v hmotnej núdzi a týmto rodinám sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi formou dávky a príspevkov k dávke.  Dotácia sa poskytuje v období školského roka vo výške najviac 25 Sk na dieťa a jeden stravovací deň.
Štátne zdravotné ústavy v SR v rámci výkonu štátneho dozoru usmerňujú spoločné stravovanie detí a mládeže s cieľom optimalizácie celkového režimu výživy a príjmu tekutín, plnenia zdravotno-preventívnej úlohy dodržiavaním všeobecných princípov prevencie civilizačných ochorení a plnenia výchovno – vzdelávacej úlohy v oblasti správneho stravovania. Poskytujú všeobecné poradenstvo v rámci činnosti poradenských centier ochrany a podpory zdravia. 
 	V roku 2005 sa realizoval projekt Materské centrá, ktorého cieľom je výchova a vzdelávanie matiek v oblasti zdravého životného štýlu, čím sa ovplyvňuje a mení životný štýl detí a celej rodiny.  
V spolupráci s Ministerstvom školstva SR sa realizoval projekt Školy podporujúce zdravie, ktorého cieľom je formovať zdravý spôsob života a životného štýlu detí a mládeže, príp. aj ich rodičov.

Princíp VI. Vytvárať podmienky pre elimináciu násilia na ženách
Opatrenia na riešenie: 
1.	Vytvárať legislatívne a výchovné opatrenia na elimináciu násilia na ženách.
2.	Podporovať zriaďovanie zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie (azylové domy), resp. zariadení pre ženy a deti v období rozvodu, resp. preklenutia ťažkej životnej situácie a poskytovanie  poradenských služieb.
3.	Legislatívne zabezpečiť, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia, či znásilnenia.
4.	Vytvárať výchovné programy zamerané na zmenu správania agresívneho jedinca s cieľom jeho možného návratu do rodiny.

5.	Vytvárať podmienky  pre zriadenie  SOS - linky  pre obete  násilia  a  zabezpečiť   školenie  pracovníkov  jestvujúcich  liniek  dôvery  v uvedenej oblasti.
6.	Zapojiť sa do národných  i medzinárodných programov, ktoré majú za cieľ elimináciu prostitúcie a obchodovania so ženami a deťmi a výsledky týchto programov  pravidelne  zverejňovať.

1.   MPSVR SR zakomponovalo do prioritných úloh realizácie Stratégie prevencie kriminality v SR i vypracovanie Národnej stratégie na elimináciu násilia páchaného na ženách, vychádzajúcej z medzinárodných dokumentov a odporúčaní. Za týmto účelom bola vytvorená pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality expertná skupina pre prevenciu a elimináciu násilia voči ženám a násilia v rodine. Národná stratégia na elimináciu a prevenciu násilia páchaného na ženách bola schválená uznesením vlády SR č.1092 zo dňa 16. 11. 2004.  
               Základným východiskom Národnej stratégie na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách bolo  Programové vyhlásenie vlády SR, v ktorom sa vláda SR zaviazala pokračovať v presadzovaní zásady nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v praktickom živote.
Z medzinárodného hľadiska tvorili hlavný rámec stratégie záväzky Slovenskej republiky, vyplývajúce z medzinárodných dohovorov prijatých na úrovni OSN,  Rady Európy a Európskej únie. Ich dôležitým spoločným menovateľom bolo upozornenie na fakt, že násilie na ženách a v rodinách nemožno chápať ako súkromný problém rodiny, ale má byť chápaný ako politický a spoločenský problém a takto sa má k aj pristupovať k jeho eliminácii.
Základným cieľom stratégie je prostredníctvom aktívnych opatrení participujúcich subjektov prispieť k eliminácii násilia páchaného na ženách a v rodinách tak, aby nikto nemusel čeliť porušovaniu svojich základných ľudských práv.  Stratégia špecifikuje násilie vo vzťahu k ženám, deťom, starším a zdravotne postihnutým osobám ako osobám, ktoré sú najčastejšie vystavené hrozbe násilia v rodinách, pričom tieto osoby chápe ako členov rodín resp. rodinných vzťahov. Ženy sú chápané ako prierezová kategória  a z toho dôvodu je im venovaný v stratégii a v prílohách stratégie väčší priestor. V stratégii sa ďalej vymedzujú jednotlivé oblasti intervencie (oblasť trestnoprávna a občianskoprávna, oblasť poskytovania pomoci, oblasť prevencie a oblasť výskumu), v rámci ktorých sú formulované konkrétne operačné ciele, priority a zásadné opatrenia.       
Pre efektívne napĺňanie stratégie sa navrhuje rozpracovať  tieto zásadné opatrenia do konkrétnych úloh v rámci navrhovaného Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách v zmysle vecnej kompetencie všetkých participujúcich rezortov, čo bolo uvedené v prílohe  Stratégie. Gesciou Národného akčného plánu  bolo poverené Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v spolupráci s Expertnou skupinou pre prevenciu násilia páchaného na ženách a v rodinách pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality. 
 V priebehu roka 2004 ďalej pokračovala príprava rekodifikácie trestného práva vrátane úprav, týkajúcich sa eliminácie domáceho násilia tak, ako boli doplnené do Trestného zákona novelou č. 421/2002 Z. z. Táto novela nanovo formulovala trestný čin týrania zverenej osoby (§ 215) a novelizovala trestný čin sexuálneho zneužívania (§ 241 ods. 2) s cieľom poskytnúť zvýšenú ochranu blízkym osobám. Ďalej došlo k rozšíreniu definície pojmu blízka osoba (§ 89 ods. 7 TZ). Novelou Trestného poriadku č. 422/2002 Z. z. boli z ustanovenia §163 ods.1 vypustené trestné činy voči členovi rodiny. Uvedené trestné činy sú stíhané zo zákona a nie je vyžadovaný súhlas obete násilia.
Vďaka vyčleneným finančným prostriedkom na projekty prevencie kriminality  bola rozvinutá systematická práca poradní pre obete trestných činov, ktoré pôsobia vo všetkých krajských mestách a v meste Poprad a ktorá pokračovala aj v roku 2004. Poradne poskytovali komplexné poradenstvo najmä pre  obete trestných činov, domáceho násilia, nešťastných udalostí, ktorým poskytovali bezplatnú a diskrétnu pomoc, právne rady, psychologickú, emocionálnu a praktickú pomoc.  
Problematika domáceho a rodovo podmieneného násilia bola zakomponovaná do odbornej prípravy koordinátorov prevencie kriminality z celého Slovenska v rámci akreditovaného  vzdelávacieho projektu, realizovaného pod gesciou Rady vlády SR pre prevenciu kriminality na Inštitúte pre verejnú správu.
V roku 2004 Úrad justičnej a kriminálnej polície v rámci konkrétnych aktivít v záujme odstraňovania násilia voči ženám vykonal v rámci kontroly na úradoch justičnej a kriminálnej polície (Košice a Prešov, Senica, Michalovce, Martin) kontrolu vyšetrovacích spisov, v ktorých bolo vedené trestné stíhanie za trestné činy s prvkom domáceho násilia, pripravil a uskutočnil trojdňové inštruktážno-metodické zamestnania pre vyšetrovateľov PZ, vyšetrujúcich  problematiku domáceho násilia, uskutočnil dve prednášky k problematike domáceho násilia (pre detských lekárov a na školení pracovníkov odd. prevencie zo všetkých KR PZ); kontroloval sledovanie vyšetrovacích spisov s problematikou domáceho násilia, podliehajúcich nahlasovacej povinnosti a spolupracoval s mimovládnymi organizáciami, zaoberajúcimi sa problematikou týraných žien   a to formou účasti na prednáškach.
  						        
2. Podľa zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov možno poskytnúť pomoc pre ženy a deti v kritických resp. porozvodových situáciách poskytnutím služieb, pomoci v hmotnej núdze a sociálnym poradenstvom. Podľa § 30 ods. 2 tohto zákona možno v útulku poskytovať starostlivosť i občanom, na ktorých je páchané násilie osobou, s ktorou žije v domácnosti.  Odbory sociálnych vecí OÚPSVR  pre ženy, ktoré sú obeťami násilia poskytujú sociálne poradenstvo v záujme odstránenia ich hmotnej núdze a sociálnej núdze.  
Napriek tomu, že v jednotlivých regiónoch sa situácia v zriaďovaní zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie, výraznejšie nezlepšila, v jednotlivých krajoch existujú zariadenia neštátnych subjektov pre obete domáceho násilia na správe ktorých sa podieľajú samosprávne kraje, miestna samospráva a hlavne mimovládne organizácie. Tradične sa intenzívnejšie problematikou násilia v rodinách a voči ženám zaoberali v Prešovskom a Košickom samosprávnom kraji.
 	MPSVR SR v roku 2004 podporilo finančnými prostriedkami získanými v súlade so zákonom č. 194/1990 Zb. o lotériách  a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov viaceré projekty, zamerane na odstránenie násilia na ženách a deťoch.   
 
3. Z ustanovenia o potrebe súhlasu poškodeného na začatie trestného stíhania  sa novelou Trestného poriadku č.422/2002 Z. z. vypustili trestné činy typické pre páchanie domáceho násilia (násilie proti skupine obyvateľov, úmyselné ublíženie na zdraví, obmedzovanie osobnej slobody, porušovanie domovej slobody, znásilnenie manželom alebo druhom) tak, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia. 
Úloha splnená v roku 2002
	 
4.   V súčasnosti až na ojedinelé individuálne výnimky, neexistuje ucelený výchovný program pre prácu s agresívnym jedincom, páchajúcim násilie v rodine.
 
5. SOS linky pre obete násilia existujú často pri poradniach pre obete násilia a sú prevádzkované hlavne mimovládnymi organizáciami. Prevažne poskytujú poradenstvo nielen ženám, ale aj starším ľuďom a hlavne  deťom.
 
6.  Policajný zbor plnil v sledovanom období úlohy tak na úseku monitorovania, t.j. zisťovania a objasňovania trestnej činnosti obchodovania s ľuďmi, ako aj na úseku jej predchádzania, resp. podieľal sa na aktivitách smerujúcich k jej minimalizovaniu.  
V roku 2004 začali pracovníci Medzinárodnej organizácie pre migráciu (ďalej len „IOM“) spolupracovať na preventívnom projekte zameranom na prevenciu obchodovania so ženami, ktorý na Slovensku organizuje česká mimovládna organizácia La Strada v spolupráci s Alianciou žien Slovenska. Aktivity boli cielené do konkrétnych oblastí Slovenska, z ktorých pochádza najviac obetí, a to na stredné a východné Slovensko. 
V roku 2004 nastali zmeny v legislatíve vzhľadom na obchodovanie s ľuďmi. Zákon č. 403/2004 Z. z. o európskom zatýkacom rozkaze a o zmene a doplnení niektorých zákonov nanovo definoval skutkovú podstatu trestného činu obchodovania s ľuďmi (od l. septembra 2004). Týmto zákonom sa preberajú právne akty Európskych spoločenstiev a Európskej únie uvedené v prílohe (§ 299b). Konkrétne ide o Rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV z 19. júla 2002 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi (Úradný vestník Európskych spoločenstiev  L 203, 1.08.2002). Podľa ustanovenia § 246 Trestného zákona, ktorý zaviedol od 1. septembra 2002 trestný čin obchodovania s ľuďmi na rozdiel od predchádzajúceho trestného činu obchodovania so ženami, pri ktorom sa vyžadoval úmysel páchateľa použiť ženu na pohlavný styk, pri trestnom čine obchodovania s ľuďmi bola rozšírené formy protiprávneho konania aj o iné formy sexuálneho zneužívania, pričom tieto formy konania uvedené vyššie sa nemusia udiať proti vôli inej osoby, lebo tá môže byť zlákaná opisom ľahkého života v zahraničí, peniazmi a pod. Taktiež na rozdiel od predchádzajúceho trestného činu obchodovania so ženami obeťou je nielen osoba ženského pohlavia, ale aj osoba mužského pohlavia. 
Pod pojmom zlákanie sa podľa TZ rozumie získanie iného najrôznejším spôsobom na odchod do cudziny (napr. lákavými sľubmi, peniazmi a pod.). Najatím sa rozumie uzavretie akejkoľvek zmluvy, ktorej obsahom je odchod iného do cudziny. Dopravením sa rozumie premiestnenie (preprava) iného do cudziny. 
Ustanovenia § 246 boli ďalej opätovne definované a rozšírené zatiaľ poslednou novelou TZ, t.j. zákonom č. 403/2004 Z. z.. Citovaný zákon rozšíril jednotlivé formy protiprávneho konania, (ktoré spočíva v použití podvodného konania, obmedzovaní osobnej slobody, v použití násilia, hrozby násilia, hrozby inej ťažkej ujmy alebo iných foriem donucovania, ďalej v prijatí alebo poskytnutí peňažného plnenia či iných výhod na dosiahnutie súhlasu osoby, od ktorej je iná osoba závislá, alebo v zneužití bezbrannosti alebo inak zraniteľného postavenia), aj o prechovávanie a prevzatie iného, hoci aj s jeho súhlasom.
 
Množstvo odhalených prípadov, ktoré sa týkajú oboch vyššie spomínaných trestných činov udáva nasledovná tabuľka.

	  1998	  1999	  2000	  2001	  2002	  2003	30.9.2004	
Kupliarstvo   § 204	     4	     9	    11	     9	    23	    13	    13	
Obchodovanie s ľuďmi § 246	     3                	    11	    16	     6	    17	     28	    19	
Zdroj: MV SR, 2004

     	Na zvýšenie účinnosti boja proti obchodovaniu so ženami, vykorisťovaniu a prostitúcie žien  bola dňa 1.6.2002 vytvorená špeciálna policajná jednotka „Oddelenie  boja proti obchodovaniu s ľuďmi a sexuálnemu vykorisťovaniu“. Jednotka je začlenená pod Prezídiom  policajného zboru a je súčasťou Úradu boja proti  organizovanej kriminalite. V súčasnosti (čo už nie je predmetom tohto hodnotenia) sa plánuje zriadenie národného koordinátora/koordinátorky na boj proti obchodovaniu s ľuďmi a príprava Stratégie boja proti obchodovaniu s ľuďmi v SR, doplnenej Akčným plánom, obsahujúcim konkrétne termínované úlohy, zodpovedné osoby a potrebné financie

Princíp VII. Vytvárať podmienky pre rozvoj osobnosti a pracovné uplatnenie žien s menšími rozvojovými šancami (ako napr. ženy žijúce na vidieku, ženy rómskeho etnika, nezamestnané ženy, ženy nedostatočne pripravené na svoju materskú rolu, ženy so zdravotným postihnutím)
Opatrenia na riešenie:
1.	Posilňovať kompetencie miestnych samospráv, spojených s potrebným objemom zdrojov, pri vytváraní podmienok pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich kultúry  a vzdelania.
2.	Podporovať regionálne investície na vytváranie pracovných príležitostí prispôsobených potrebám žien s menšími rozvojovými šancami.
3.	Podporovať rozvoj vzdelávacích a kultúrnych aktivít, rozvoj duchovného života na dedine, rozvoj samospráv, svojpomocných aktivít a pod. (prípravný ročník pre uľahčenie vzdelávania populácie  s nižšími  rozvojovými  šancami).
4.	Zlepšovať  možnosti zamestnávania  žien, ktoré majú zmenenú pracovnú schopnosť. 
5.	Vytvárať  priestor pre rozvoj  vlastnej kultúry žien rómskeho etnika s menšími  rozvojovými  šancami v záujme  ich výchovného  pôsobenia  v rodine  a pri  vzdelávaní  detí.
6.	Odstrániť diskriminačné prvky pri výpočte invalidných dôchodkov z mladosti u dievčat a žien so zdravotným postihnutím, ako aj pri prepočte invalidných dôchodkov žien.
7.	Vypracovať špecifický program v oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným  postihnutím.

1. Miestne samosprávy v rámci prenosu kompetencií prebrali úlohy v oblasti kultúry a vzdelávania, prevažne však nemajú dostatok finančných prostriedkov na reálne aktivity. Mnohé úlohy v oblasti podpory kultúry žien s menšími rozvojovými šancami sú plnené hlavne prostredníctvom rezortných a regionálnych projektov. MPSVR SR v rámci poskytovania dotácií občianskym združeniam a dotácií z výťažkov hier a lotérií  v pôsobnosti MPSVR  podporilo taktiež viacero projektov pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich vzdelania. Obdobne aj Ministerstvo kultúry SR v roku 2004 v rámci svojho grantového systému poskytlo na rozvoj a podporu kultúrno-výchovnej činnosti a na rozvoj kultúry žien s menšími rozvojovými šancami finančné prostriedky viacerým združeniam a organizáciám.  
Slovenské národné múzeum aj v roku 2004 využívalo možnosť ovplyvňovať  podmienky pre rozvoj  osobnosti žien s menšími rozvojovými šancami najmä prostredníctvom reprízovaných výstav v menších mestách, kde majú ženy možnosť pozrieť si hodnotné výstavy inštalované v hlavnom meste, resp. v iných mestách, v ktorých sídlia špecializované múzeá SNM.  
2. Regióny sa podieľali na podpore tvorby pracovných miest pre ženy s menšími rozvojovými šancami hlavne prostredníctvom projektov regionálneho rozvoja.  

3. MŠ SR a MK SR pri plnení tohto opatrenia využívajú programy voľnočasových aktivít, zameraných na podporu športových, umeleckých a ďalších aktivít a záujmovej mimoškolskej činnosti. Pre uľahčenie vzdelávania populácie s nižšími rozvojovými šancami sa postupne zavádzajú prípravné, tzv. nulté ročníky. Do všetkých aktivít spolu s dieťaťom sú zapájaní aj rodičia, napr. v programe „Matka a dieťa“, alebo v rámci otvorených hodín pre rodičov, čo využívajú hlavne matky, pokiaľ dieťa navštevuje prípravný ročník.  
  
4.  Zákonom č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov  s účinnosťou od 1. 2. 2004 sa zachoval vo vzťahu k občanom so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím, rozsah aktívnych opatrení na trhu práce, a to príspevok na zriadenie  chránenej  dielne a chráneného pracoviska a na ich zachovanie, príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti a príspevok  na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov. 
Ďalej sa rozšíril okruh aktívnych opatrení na trhu práce podporujúci zamestnávanie občanov so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím,  o nové aktívne opatrenie, a to príspevok na činnosť pracovného asistenta. Príspevok na  činnosť pracovného asistenta poskytuje úrad práce, sociálnych vecí a rodiny na základe dohody zamestnávateľovi, ktorý zamestnáva pracovného asistenta. Pracovný asistent je zamestnanec zamestnávateľa, ktorý poskytuje pomoc zamestnancovi alebo zamestnancom, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím pri vykonávaní zamestnania a osobných potrieb počas pracovného času. Uvedené aktívne opatrenia na trhu práce majú, po splnení zákonom stanovených podmienok, obligatórnu povahu. 
Aj naďalej má zamestnávateľ, ktorý zamestnáva najmenej 20 zamestnancov povinnosť zamestnávať povinný podiel  počtu občanov so zdravotným postihnutím, a to 3,2 % z celkového počtu svojich zamestnancov. Nestanovuje sa okruh zamestnávateľov vyňatých z tejto povinnosti. Výška odvodu za nezamestnávanie občanov so zdravotným postihnutím nie je stanovená fixne, ale odvíja sa od trojnásobku mesačnej minimálnej mzdy platnej ku koncu kalendárneho mesiaca, v ktorom sa odvod za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím odvádza. 
Ďalej v rámci poskytovania služieb zamestnanosti, najmä občanom so zdravotným postihnutím, vrátane žien so zdravotným postihnutím pôsobia agentúry podporovaného zamestnávania. Ich prioritnou činnosťou je na základe zistenia schopností a odborných zručností občanov so zdravotným postihnutím alebo dlhodobo nezamestnaných občanov, vyhľadávať týmto občanom vhodné pracovné miesta, poskytovať odborné poradenstvo zamerané na podporu a pomoc pri získaní a udržaní si pracovného miesta. Pre zamestnávateľov poskytujú odborné poradenstvo a pomoc pri zamestnávaní občanov so zdravotným postihnutím, vrátane poradenstva  a pomoci pri zamestnávaní  žien so zdravotným postihnutím.
  
5.   Priestor pre rozvoj vlastnej kultúry žien rómskeho etnika s menšími rozvojovými šancami v záujme ich výchovného pôsobenia v rodine a pri vzdelávaní detí vytvárajú osvetové strediská rôznym spôsobom.  Osvetové strediská v regiónoch uskutočňujú kurzy a rôzne podujatia špeciálne pre ženy rómskej národnostnej menšiny, s tým, že všetky ostatné voľno-časové a vzdelávacie aktivity sú prístupné pre každého občana.   
 	Slovenské národné múzeum v rámci svojej pôsobnosti dokumentuje aj kultúrne minority, žijúce na území SR.  
Priestorom poskytovaným Slovenským národným múzeom v Martine pre rozvoj vlastnej kultúry rómskych žien s menšími rozvojovými šancami v záujme ich výchovného pôsobenia v rodine a pri vzdelávaní detí je už tradične organizované podujatie Te prindžarel pes  - spoznajme sa, špecifické podujatie orientované na prezentáciu kultúry Rómov, realizované v rámci programu Národopisného roka v Múzeu slovenskej dediny. Toto podujatie je príležitosťou prezentácie tvorivých aktivít rómskych žien  – vedúcich folklórnych kolektívov orientovaných na prezentáciu rómskeho folklóru. Ďalším pozitívom týchto aktivít je možnosť získavania nových skúseností a návykov členov týchto kolektívov, tvorených príslušníkmi mladšej generácie, ale nezriedka i celými trojgeneračnými rodinami. V neposlednom rade je podujatie Te prindžarel pes – spoznajme sa možnosťou budovania etnického sebauvedomovania Rómov  tak členmi účinkujúcich kolektívov ako i návštevníkmi z radov Rómov. Vzhľadom k tomu, že súčasťou programu Te prindžarel pes je aj prezentácia tradičných výrobných postupov rómskych výrobcov a aktivít rómskych umelcov a ich predaj, je toto podujatie aj príležitosťou  získania finančných prostriedkov pre zlepšenie kvality života ich rodín.
Východoslovenská galéria Košice vytvára priestor na rozvoj kultúry rómskych žien s menšími rozvojovými šancami pri výstavných aktivitách napr.: výstava rómskych detí z Jarovníc, v mimovýstavných aktivitách spoluprácou s Divadlom Romathan a strednou umeleckou školou. V programoch SĽUK-u je spracované a prezentované aj ľudové umenie Rómov.

6. Podľa zákona o sociálnom poistení po uplynutí prechodného obdobia na postupné zjednotenie dôchodkového veku u mužov a žien na 62 rokov, je dopočet obdobia dôchodkového poistenia na určenie sumy invalidného dôchodku u všetkých poistencov rovnaký t. j. od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku.
 
7. Špecifický programov oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným postihnutím vypracovaný nebol. Presadzuje sa snaha integrovania detí so zdravotným postihnutím do bežných škôl a v prípade potreby sa uplatňuje individuálny prístup v rámci  riešenia individuálnych výchovných a vzdelávacích otázok. 

Princíp VIII.  Podporovať činnosť organizácií zameraných na podporu a rozvoj žien na národnej i medzinárodnej úrovni
Opatrenia na riešenie:
1.	Podporovať a presadzovať projekty a programy zamerané na problematiku rovnoprávnosti pohlaví a postavenia  žien na úrovni národnej  i medzinárodnej.
2.	Podporovať činnosť a spoluprácu všetkých národných i medzinárodných inštitúcií a organizácií  zameraných  na problematiku rovnoprávnosti.
3.	Podporovať výskum v oblasti rovnoprávnosti postavenia žien a mužov a ich vzájomných vzťahov na národnej a medzinárodnej úrovni.

4.	Vytvárať vhodné legislatívne a ekonomické podmienky na činnosť neziskových ženských organizácií.
5.	Prostredníctvom medzinárodných inštitúcií (regionálnych komisií a ďalších subregionálnych štruktúr) napomáhať národným inštitúciám pri monitorovaní, realizácii a vyhodnocovaní Akčnej platformy  prijatej na IV. Svetovej konferencii o ženách v  Pekingu.
6.	Prostredníctvom  regionálnych úradovní špecializovaných úradovní OSN (UNICEF, UNESCO, UNDP, FAO a pod.), identifikovať najpálčivejšie problémy žien, vrátane vymedzenia časového rámca  a finančných  zdrojov.
7.	Podporovať  výmenu skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien s krajinami EÚ a asociovanými krajinami.

1.     Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  má podľa zákona o štátnom rozpočte   v rámci výdavkov svojej rozpočtovej kapitoly na každý kalendárny rok vyčlenené finančné  prostriedky pre mimovládne organizácie, ktoré zabezpečujú činnosť vo vecnej pôsobnosti rezortu v rámci  dotácií občianskym združeniam. Podľa zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov má rezort k dispozícii každoročne finančné prostriedky, ktoré sú určené na sociálne, humanitárne a charitatívne účely pre širší okruh žiadateľov. Podobné grantové schémy majú aj niektoré ďalšie rezorty ako napr. MK SR, MŠ SR a iné. Explicitne problematika rovnoprávností pohlaví nie je uvádzaná v kritériách výberu projektov na národnej úrovni. Podporené však boli projekty, ktoré svojim obsahom dotýkali viacerých závažných oblastí, riešiacich problematiku rodovej rovnosti, ako napr. projekty s cieľom pomoci obetiam násilia voči ženám a v rodinách,  podpory žien v rodinách a pod.
	Mnoho projektov bolo zameraných na problematiku uľahčenia prístupu na trh práce pre znevýhodnené skupiny občanov, medzi ktorých patrili ženy po dlhšej dobe starostlivosti v rodine, ženy staršie, ženy prislúchajúce k  diskrimináciou ohrozeným skupinám z dôvodu príslušnosti k menšine alebo etniku a pod. Tieto cieľové skupiny boli riešené v rámci projektov ESF, ako je to bližšie uvádzané v princípe 2, opatrenie 1.  	 
 	Odbor rovnosti príležitostí a antidiskriminácie sa v v roku 2004 podieľal na príprave programových dokumentov a výziev pre ESF v rámci Sektorového operačného programu Ľudské zdroje, Jednotného programového dokumentu NUTS II – Bratislava Cieľ 3 a iniciatívy  Spoločenstva EQUAL. Taktiež odporučil v rámci komunitárnych programov EÚ Slovenské národné stredisko pre ľudské práva pri ich uchádzaní sa o projekt v oblasti antidiskriminácie.
	Dôležitým projektom, podporeným z prostriedkov Phare, ktorý sa pripravoval v roku 2004 a realizovať sa začne v roku 2005 je projekt „Posilnenie administratívnych kapacít v oblasti gender mainstreamingu“, ktorý bude predstavovať vybudovanie základných kapacít v oblasti ľudských zdrojov a vedomostného potenciálu pre zavedenie stratégie gender mainstreamingu v SR.

2.  MZV SR, v súlade so zahranično-politickými záujmami SR, prostredníctvom príslušných odborov a v spolupráci s príslušnými rezortmi, zabezpečovalo intenzívnu participáciu SR na aktivitách a programoch Medzinárodnej organizácie práce, vo vzťahu k rovnosti príležitostí žien a mužov,  spolupracovalo s medzinárodnými vládnymi organizáciami, najmä OSN a Radou Európy a ich orgánmi, ktorých gesciou  je poverené. Odborné zastúpenie v konkrétnych aktivitách uvedených medzinárodných organizácií je realizované prostredníctvom odborníčok z MPSVR SR. V  rámci MPSVR SR vtedajší Odbor rovnosti príležitostí a antidiskriminácie sa podieľal na nadväzovaní spolupráce s medzinárodnými organizáciami a národnými orgánmi viacerých európskych krajín, hlavne s Radou Európy, UNIFEM, UNHCR a ďalšími.
 Na úrovni OSN Slovensko roku 2004 nebolo členom Komisie pre postavenie žien (CSW), ale v rámci príprav na 10. výročie 4. svetovej konferencie OSN o ženách v Pekingu SR vypracovalo požadovaný dotazník (správu) o situácii SR v implementovaní záverečného dokumentu uvedenej konferencie – Pekinskej akčnej platformy. 
  	SR aktívne participovalo na aktivitách Rady Európy v rámci Riadiaceho výboru pre rovnoprávnosť mužov a žien (CDEG) a skupiny špecialistov o implementácii a následných aktivitách k odporúčaniu Rec (2002) 5 Výboru ministrov členským krajinám RE o ochrane žien pred násilím (EG-S-MV). Zástupkyňa SR sa v tejto skupine špecialistov  podieľala na príprave indikátorov hodnotenia pokrokov členských štátov RE pri implementácií uvedeného Odporúčania výboru ministrov.   
Konferencie Európskych ministrov, zodpovedných za problematiku rovnosti príležitostí sa koná v rámci každého predsedníctva EÚ, v roku 2004 sa konali tieto konferencie v Írsku a Holandsku. Predsednícke krajiny poriadali viaceré konferencie k problematike rodovej rovnosti, na ktorých sa pravidelne zúčastňovali ako zástupcovia/zástupkyne štátnej správy, tak aj reprezentantky mimovládnych organizácií.  
	 V rámci Rady Európy pôsobil pracovník Úradu európskych záležitostí a zahraničných vzťahov MV SR  v roku 2004 ako národný korešpondent v integrovanom projekte Rady Európy „Odpoveď na násilie v každodennom živote v demokratickej spoločnosti.“ Projekt prebiehal v rokoch 2002-2004. Cieľom projektu bolo, na základe informácií získaných zo všetkých štátov Rady Európy – teda na paneurópskej úrovni, dospieť k nástrojom ako zabrániť násiliu v každodennom živote a teda aj násiliu proti ženám. Projekt bol slávnostne ukončený na konferencii ministrov vnútra v novembri 2004, na ktorej bola prezentovaná záverečná správa projektu a rezolúcia obsahujúca dvanásť odporúčaní, ktorých dodržiavanie má prispieť k redukcii násilia v každodennom živote.
 
3.  V roku 2004  Stredisko pre štúdium práce a rodiny realizovalo výskumné úlohy, ktoré sa explicitne alebo implicitne   zaoberali problematikou rodovej rovnosti:  
 Uplatňovanie princípu rovnakého odmeňovania vo vybraných krajinách Európskej únie (riešiteľky: Barošová, M., Lepeňová, D.)
Indikátory rodovej rovnosti (ex ante a ex post) na evaluáciu projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ (riešiteľky: J. Filadelfiová, S. Porubänová)  
Otázky definovania štandardov a financovania služieb dennej starostlivosti o deti pracujúcich rodičov (riešiteľ: D. Gerbery)
Potreby mladých rodín (riešitelia: B. Bodnárová, R. Džambazovič, J. Filadelfiová,D. Gerbery, K. Pafková, S. Porubänová)
Audit – rodina a práca, vyhodnotenie súťaže zamestnávateľov ústretových k rodine (riešitelia: B. Bodnárová, J. Filadelfiová)	
Návrh systému hodnotenia plnenia NAPZ podľa  ukazovateľov EK (riešiteľky: E. Hanzelová, Z. Kostolná) 
Analýza dopadov zákona o službách zamestnanosti z hľadiska implementácie AOTP v praxi (riešiteľky: E. Hanzelová, Z. Kostolná)
  
4. V roku 2002 nebola prijatá osobitná legislatíva na podporu činnosti neziskových ženských organizácií.
 
5. V rámci príprav na 10. výročie 4. svetovej konferencie OSN o ženách v Pekingu SR vypracovalo požadovaný dotazník (správu) o situácii SR o implementovaní záverečného dokumentu uvedenej konferencie – Pekinskej akčnej platformy. 
 
6.  Prostredníctvom Ministerstva pôdohospodárstva SR, ako vládneho gestora spolupráce s Organizáciou Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo - FAO, Slovenská republika pokračovala v aktívnej spolupráci v rámci Programu práce a rozpočtu FAO v problematike žien i v roku 2004.
Na základe Memoranda vlády SR a FAO sa 18. – 21. októbra 2004 uskutočnilo v Nitre 12. medzivládne zasadnutie Pracovnej skupiny FAO o ženách a rodine v poľnohospodárskom rozvoji pre Európu v rámci činnosti Európskej komisie pre poľnohospodárstvo FAO v hostiteľstve vlády SR (v zastúpení MP SR).
Toto regionálne zasadnutie pre vidiecke ženy a rodinu upresnilo aktivity medzivládnej skupiny na roky 2005 – 2006, pričom sa orientovalo na tému posilnenia budovania kapacít pre vidiecke ženy. Zasadnutia sa zúčastnili delegácie zo 14 európskych krajín a medzinárodných organizácií v systéme OSN, medzi nimi zástupkyne SR. Zástupkyňa delegácie SR (Z: Vranová) informovala rokovanie o postavení vidieckych žien v SR a odpovedala na ich otázky. Sprievodnou aktivitou k tomuto podujatiu bolo Národné fórum vidieckych žien, na ktorom sa zúčastnilo zhruba 100 účastníčok z vidieckej oblasti a taktiež všetky delegátky zo zasadnutia Pracovnej skupiny FAO. Hlavným čestným hosťom na Národnom fóre bola p. Silvia Gašparovičová, manželka prezidenta Slovenskej republiky. 
 V rámci spolupráce v systéme OSN, najmä vo FAO sa riadením a problematikou rodov, ako aj kultúrnym a výživovým aspektom pre vidiecky rozvoj.   
 	MPSVR SR v spolupráci s Národným centrom pre rovnoprávnosť (ktoré je implementujúcou organizáciou ) realizuje projekt „Gender mainstreaming v národných politikách a programoch“, ktorý je financovaný zo zdrojov Rozvojového fondu OSN (UNDP).
 
7. Vstupom SR do EÚ sa zmenila situácia, ktorú predstavuje text tohto opatrenia. Z plnoprávneho členstva v EÚ vyplýva povinnosť aktívne sa zúčastňovať, pripomienkovať a zaujímať stanoviská a ich obhajovať na riadnych zasadnutiach príslušných orgánov EÚ, kompetentných v oblasti rodovej rovnosti. Zástupcovia SR  z MPSVR SR sa v roku 2004 aktívne zúčastňovali na príprave Smernice rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi ženami a mužmi v prístupe k tovarom a službám a k ich poskytovaniu - Smernica Rady 2004/113/ES. Zúčastňovali sa tiež na zasadnutiach pracovných skupín a výborov EK ako napr. programového výboru Akčného programu spoločenstva pre rodovú rovnosť, poradného výboru pre rovnaké príležitosti pre ženy a mužov, skupiny pre rodový maistreaming a participovali na ďalších pracovných stretnutiach, workshopoch, seminároch a konferenciách.  
MVRR SR má zastúpenie v pracovnej skupine o problematike gender mainstreamingu v štrukturálnych fondoch, v ktorých je rodová rovnosť dôležitým prierezovým princípom.
Úrad európskych záležitostí a zahraničných vzťahov MV SR spolupracoval predovšetkým s Organizáciou Spojených národov (OSN),  Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR). Výmena informácii týkajúcich sa žien sa týka aj spolupráce s Európskou úniou. Táto téma sa objavuje na pracovných skupinách Rady Európskej únie pre oblasť migrácie a azylu, predovšetkým v súvislosti so zabezpečením osobitných podmienok pre ženy, príp. matky s deťmi v azylovom konaní. 
 	V súvislosti so spoluprácou s Úradom pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe sa zúčastnil pracovník UEZZV v októbri 2004 Implementačnej schôdzky OBSE k ľudskej dimenzii, najväčšej akcii v oblasti ľudských práv v roku 2004. Problematike žien sa Implementačná schôdzka OBSE venovala v oblasti rovnosti práv mužov a žien a problematiky domáceho násilia. Na záver stretnutia Implementačnej schôdzky bola prezentovaná záverečná správa s poukázaním na nedostatky v jednotlivých členských štátoch 		
	Úrad európskych záležitostí a zahraničných vzťahov spolupracoval od mája 2003 do apríla 2004 s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR). UNHCR vytvoril pracovnú skupinu pre zhodnotenie azylového systému. Pracovná skupina pozostávala okrem UNHCR a zástupcu UEZZV z predstaviteľov Helsinského výboru, Medzinárodnej organizácie pre migráciu a Humanitárnej rady. V súvislosti s azylovou procedúrou sú ženy a maloletí bez sprievodu považovaní za ohrozenú skupinu, preto sú umiestňovaní do pobytového tábora v Brezovej pod Bradlom, zariadenia špeciálne určeného pre ženy a maloletých. UEZZV MV SR spolupracoval v roku 2004 s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) v kampani zameranej na šírenie osvety v problematike obchodovania s ľuďmi.   

Záver  
	Vyhodnotenie plnenia jednotlivých princípov Národného akčného plánu pre ženy v Slovenskej republike za rok 2004 je posledným hodnotením tohto dokumentu, ktorý predstavoval veľmi dôležitú etapu vo vývoji od  problematiky žien k problematike rodovej rovnosti, od špecifických opatrení, zameraných na ženy k  stratégii zavádzania rodového   pohľadu do bežných politík a rozhodovaní decíznych orgánov .
	Vzhľadom na celkovú zmenu situácie v spoločnosti sa podstatne zmenila aj situácia žien za ostatných 10 rokov. Nemožno však povedať, že otázky rodovej rovnosti boli vyriešené. Naopak, v budúcnosti bude potrebné vytvoriť ďalšie vládne dokumenty, ktoré primerane súčasnej situácii budú na jednej strane reálne zabezpečovať implementáciu rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach spoločnosti a na druhej strane budú predstavovať monitorovací a evaluačný proces tejto problematiky.