ZAMERANIE ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR
NA ROK 2006

OBSAH
Úvod	3
1. Európska únia	6
2.	Organizácia Severoatlantickej zmluvy	9
3.	Organizácia Spojených národov (OSN) 	11
3.1. Členstvo SR v Bezpečnostnej rade OSN	11
3.2. Reforma OSN a jej hlavných orgánov	11
3.3. Účasť SR v mierových misiách OSN	12
3.4. Odborné organizácie systému OSN 	13
4. Vzťahy v oblasti dvojstrannej spolupráce v strednej Európe	17
4.1. Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi	17
4.2. Visegrádska spolupráca	18
4.3. Regionálna a cezhraničná spolupráca	19
5. Ďalšie oblasti dvojstrannej spolupráce	20
5.1. Vzťahy so štátmi NATO a Európskej únie	20
5.2. Vzťahy s ďalšími kandidátskymi štátmi a inými západoeurópskymi štátmi 
a štátnymi útvarmi	27
5.3. Vzťahy so štátmi SNŠ	28
5.4. Vzťahy so štátmi západného Balkánu	30
     5.5. Vzťahy so štátmi Ázie, s Austráliou a štátmi Oceánie	32
     5.6. Vzťahy so štátmi Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky	34
     5.7. Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky	35
     5.8. Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky	36
5.9. Vzťahy v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva 	37
6. Ďalšie oblasti mnohostrannej spolupráce	38
6.1. Pôsobenie SR v ďalších v medzinárodných medzivládnych organizáciách	38
6.1.1. Rada Európy (RE)	38
6.1.2. Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)	38
6.1.3. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)	39
6.1.4. Svetová obchodná organizácia (WTO)	39
6.1.5. Iné medzinárodné organizácie a zoskupenia štátov	39
6.2. Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu	39
    6.2.1. Kontrola zbrojenia	39
6.2.2. Aktivity SR v rámci hlavných multilaterálnych zoskupení	40
6.2.3. Zbrane hromadného ničenia	40
    6.2.4. Konvenčné zbrane	42
    6.2.5. Ručné a ľahké zbrane	42
    6.2.6. Kontrola exportu	42
6.3. Terorizmus	43
6.4. Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc	44
6.5. Aktivity v ďalších regionálnych zoskupeniach	45
7. Medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť 	46
7.1. Medzinárodnoprávna oblasť 	46
7.2. Konzulárna oblasť 	47
7.3. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám	47
7.4. Krajania 	48
8. Informačná činnosť a prezentácia zahraničnopolitických aktivít SR 	49
9. Budovanie zastupiteľskej siete SR v zahraničí a personálna politika	50
Zoznam použitých skratiek	51

ÚVOD

	Slovenská republika končí druhý rok svojho pôsobenia v dvoch najdôležitejších euroatlantických zoskupeniach – v Európskej únii a v NATO. Systém kolektívnej obrany NATO a inštitucionálne zakotvenie v politickom a ekonomickom priestore EÚ v súčasnosti predstavujú pre SR určujúcu základňu pre formulovanie priorít jej zahraničnej politiky, ako aj súbor nástrojov pre efektívnejšie uskutočňovanie jej zahraničnopolitických záujmov.
	Slovensko sa počas svojho členstva v oboch zoskupeniach pozitívne zapísalo v medzinárodnom spoločenstve - predovšetkým v nasledujúcich líniách: 
- ako krajina, ktorá  uskutočňuje zásadné reformy v záujme vlastných občanov, 
- ako aktívny činiteľ medzinárodných vzťahov, ktorý podporuje reformy spoločných inštitúcií takým spôsobom, aby boli schopné čeliť výzvam a hrozbám súčasného globalizujúceho sa sveta,
- v línii praktického prínosu k upevňovaniu mieru vo svete, rozvoja demokracie a ochrany ľudských práv, kde SR vystupuje ako dôveryhodný partner, ktorý plní svoje záväzky vo vzťahu k svojim spojencom, partnerom a medzinárodným organizáciám. 
V priesečníku týchto línií sa nachádzajú nové priority zahraničnej politiky SR. 
Zásady našich aktivít v medzinárodných vzťahoch sú formulované na základe zladenia potrieb medzinárodného spoločenstva s obhajobou záujmov SR. Medzinárodný vývoj zároveň zásadným spôsobom ovplyvňuje pokrok vo vývoji slovenskej spoločnosti – motivuje a pomáha v uskutočňovaní rýchlych a zásadných reforiem. V tomto zmysle plánuje Slovenská republika uskutočňovať svoju zahraničnú politiku aj v roku 2006. Okrem potvrdenia svojich vlastných tém a principiálnych postojov v zásadných otázkach medzinárodných vzťahov by mala flexibilne reagovať aj formulovaním stanovísk k medzinárodnému vývoju a generovať v nich pridanú hodnotu.
Princípy medzinárodnopolitického konania pre SR vyplývajú z jej záväzkov, ktoré sú ukotvené v medzinárodnoprávnych dokumentoch. Predkladané zameranie zahraničnej politiky SR však zároveň predstavuje konkretizáciu Strednodobej stratégie zahraničnej politiky SR do r.2015, novej Bezpečnostnej stratégie SR (NR SR schválila dokument v septembri 2005), ako aj aktuálneho Programového vyhlásenia vlády SR. Zameranie predstavuje plánovací materiál zahraničnej politiky SR, na ktorej sa ostatné rezorty podľa kompetenčného zákona zúčastňujú pod koordináciou MZV SR. Vzhľadom na absenciu dohody o spolupráci medzi MZV SR a inými rezortmi (s výnimkou MO SR) sa ich spolupráca riadi kompetenčným zákonom.
Zahraničnú politiku SR musí charakterizovať naďalej dôslednosť, vyváženosť a stabilita. Konkrétne aktivity, ktoré sú obsiahnuté aj v Zameraní zahraničnej politiky SR na r.2006, sa budú musieť flexibilne prispôsobovať reálnemu vývoju v rôznych oblastiach medzinárodných vzťahov, SR si však pritom musí vytvoriť a zachovať svoj profil, priority a čitateľnosť dôveryhodného partnera:
SR sa bude aktívne zapájať do diskusie o budúcom smerovaní Európskej únie, o jej priblížení občanom a o novej konfigurácii rozhodovacích mechanizmov EÚ. Aktívne sa bude podieľať na príprave Finančnej perspektívy EÚ na roky 2007-2013, ktorá je jedným zo hlavných predpokladov pre akcelerovanie rozvoja väčšiny oblastí života našej spoločnosti.
Vzájomné vzťahy SR s nečlenskými krajinami sa stali komplexnejšími, keď okrem dvojstranných aspektov sa v nich odráža Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ. Zámerom SR bude prispievať k udržaniu dynamiky európskeho integračného procesu. Predovšetkým aktivity SZBP EÚ voči Západnému Balkánu a Východnej Európe budú vytvárať pre SR rozsiahly priestor pre napĺňanie jej zahraničnopolitických priorít. 
V kontexte Európskej susedskej politiky je naším strategickým záujmom rozvíjať vzťahy s Ukrajinou – úspešne rozbehnúť a napĺňať Plán pomoci SR Ukrajine. Perspektívne SR uvažuje o obnovení konštruktívnych vzťahov s Bieloruskom, čo však bude závisieť od demokratickosti priebehu a výsledkov prezidentských volieb v r.2006, a o pomoci Moldavsku priblížiť perspektívu európskej integrácie.
Ako členská krajina NATO bude SR presadzovať posilňovanie transatlantickej väzby. Bude podporovať prebiehajúce transformačné procesy v Aliancii vrátane posilnenia vnútorného politického dialógu a strategického partnertstva medzi NATO a EÚ, ktoré by v koncepčnej rovine mali vyvrcholiť na summite NATO v novembri 2006. 
SR bude aj naďalej rozvíjať svoju primeranú účasť na operáciách a misiách EÚ a NATO. Prioritným záujmom SR bude aj naďalej podpora euroatlantických ambícií Ukrajiny. SR podporuje zapojenie Ukrajiny do Akčného plánu členstva (MAP), ako aj aktívnejší prístup Aliancie voči regiónu západného Balkánu (zapojenie Srbska a Čiernej Hory a Bosny a Hercegoviny do programu PfP). 
SR sa stane od 1.1.2006 na obdobie 2 rokov nestálym členom Bezpečnostnej rady OSN. Túto pozíciu bude potrebné efektívne využiť nielen pri presadzovaní vlastných záujmov a záujmov EÚ v rámci štruktúr OSN, ale predovšetkým pri zvyšovaní vlastných spôsobilostí podieľať sa na riešení kríz v iných častiach sveta formou politického rozhodovania, napr. v prípade Západného Balkánu ako zahraničnopolitickej priority SR. Aktívnejší prístup budeme musieť zaujímať k problematike Afriky, ktorá predstavuje 70% agendy BR OSN (regionálne konflikty, terorizmus, rozvojová pomoc).
Vzťahy so susednými štátmi majú pre SR - dlhodobo a osobitne po vstupe do Európskej únie - širší než len bilaterálny význam. Okrem dvojstranných aspektov sa ich rámcom stala spoločná európska politika: 
Vo Visegrádskej spolupráci má SR záujem pokračovať v nerozšírenom formáte, prípadne v ad hoc skupinách vo formáte V4+... Visegrádsku spoluprácu by mala SR efektívne využiť pre rozvoj vzťahov a pre podporu reformných procesov na Ukrajine. Formát Regionálneho partnerstva SR chápe ako komplementárnu, doplnkovú formu, predovšetkým smerom k Balkánu.
Vzťahy s Rakúskom bude v r.2006 významnou mierou ovplyvňovať predovšetkým predsedníctvo Rakúska v Európskej únii v prvom polroku budúceho roka. Strategickým záujmom SR bude tiež podpora dobudovania infraštruktúry v Rakúsku smerom k hraniciam so SR v záujme efektívnejšieho rozvoja predovšetkým hospodárskej spolupráce. 
SR pristupuje iniciatívne k rozvoju vzťahov s Maďarskom, na báze základnej zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci, v konštruktívnom riešení otázok spoločného záujmu tak na bilaterálnej ako aj na multilaterálnej úrovni. Tradične najbližším partnerom ostáva Česká republika, s ktorou SR okrem intenzívnych bilaterálnych vzťahov na všetkých úrovniach vytvára osobitné formy spolupráce, napríklad v rámci NATO. Osobitnú dôležitosť vo vzťahoch s Poľskom bude mať pokračovanie spoločnej participácie na formovaní a realizácii Európskej susedskej politiky, najmä vo vzťahu k Ukrajine, na podpore a rozvoji demokracie vo Východnej Európe.
Bilaterálne vzťahy s ďalšími krajinami sú vo významnej miere determinované SZBP EÚ a NATO a v krátkodobej budúcnosti aj naším nestálym členstvom v Bezpečnostnej rade OSN. SR by mala túto skutočnosť efektívne využiť aj ako nástroj svojej bilaterálnej zahraničnej politiky. Pre plnohodnotný výkon dvojročného mandátu v BR OSN bude nutné intenzívnejšie využívať bilaterálnu spoluprácu s krajinami, ktoré disponujú širšou a hlbšou expertízou v konfliktných oblastiach. Pôjde predovšetkým o našich partnerov z EÚ a NATO – USA, Veľkú Britániu, Francúzsko, v určitých oblastiach o Ruskú federáciu, ako aj o iných, nestálych členov BR OSN z Európy.
	Bilaterálne vzťahy a diplomacia sú v čoraz vyššej miere ovplyvňované našimi hospodárskymi záujmami. Slovenská republika svoju primárnu pozornosť venuje, okrem zabezpečenia diverzifikácie energetických a surovinových zdrojov, získavaniu investícií do oblastí hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou, predovšetkým do výskumu a vyšších technológií. Okrem partnerov z EÚ a Severnej Ameriky nimi disponujú aj štáty z iných kontinentov, hlavne z Ázie a Austrálie. V neposlednom rade rastie význam rozvoja vzťahov so zámerom získavania nových trhov pre odbyt tovarov vyprodukovaných v SR. V tejto sfére má rastúci význam rozširujúca sa sieť honorárnych konzulátov SR.
Rozširovaniu bilaterálnej spolupráce pomáhajú aj ďalšie oblasti multilaterálnej spolupráce, ktoré postupne zvyšujú svoj význam v zahraničnej politike SR - už v prepojení na naše členstvo v EÚ, NATO, prípadne v BR OSN. Ide predovšetkým o pôsobenie v OECD, WTO, v rôznych programoch a organizáciách spadajúcich pod OSN, ako aj v programoch spolupráce v oblasti výroby a kontroly obchodu so zbraňami, kde sa SR usiluje obnoviť pôvodné pozície z minulosti.
	V medzinárodnoprávnej oblasti SR napĺňa záväzky, ktoré jej vznikli vstupom do EÚ. Tie má SR v oblasti vízových dohôd, ale do určitej miery aj vo forme spoločného postupu členských krajín EÚ pri prijímaní iných medzinárodnoprávnych dokumentov.
	Po svojom vstupe do EÚ sa SR stáva v konzulárnej oblasti členom širšej siete konzulárnej pomoci pre všetkých občanov EÚ vrátane občanov SR, a to vďaka záväzkom konzulárnych úradov všetkých členských krajín EÚ poskytnúť im určený rámec pomoci. SR však plánuje naďalej budovať sieť konzulárneho zastúpenia prostredníctvom otvárania vyššieho počtu nových honorárnych konzulátov v oblastiach, kde nemáme diplomatické, ani vlastné kariérne konzulárne zastúpenie. Pritom sa bude usilovať o paralelné zvyšovanie úrovne a kvality vlastných konzulárnych služieb občanom SR. Dôležitou prioritou v tejto oblasti bude v r.2006 zintenzívňovanie medzinárodnoprávnych, personálnych a technických príprav začlenenia SR do Schengenského systému EÚ (v plánovanom termíne od 10/2007).
Slovenská republika sa aktívne podieľa v globálnom boji za ľudské práva, v demokratizácii a budovaní občianskej spoločnosti. SR neredukuje svoje aktivity len na pôsobenie v programoch medzinárodných organizácií, predovšetkým systému organizácií a agentúr OSN, Európskej únie, Rady Európy a OBSE. Využíva však aj efektívne alternatívne nástroje verejnej diplomacie. Pre MZV SR to znamená aktívnu komunikáciu a spoluprácu s mimovládnymi organizáciami a ďalšími subjektmi slovenskej spoločnosti, ktoré sa venujú ľudským právam, demokracii, občianskej spoločnosti.
So zámerom efektívnejšieho napĺňania priorít zahraničnej politiky plánuje rezort zahraničných vecí v r.2006 pokračovať v hľadaní efektívnejšieho spôsobu fungovania zahraničných zastúpení prostredníctvom postupného dobudovania siete ZÚ v členských krajinách EÚ (NATO) a ďalšej racionalizácie využívania pridelenej výšky prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Pre potreby dočasného členstva SR v Bezpečnostnej rade OSN v rr.2006- 2007 bude potrebné alternatívnymi formami zabezpečiť silnejšie zastúpenie SR v oblastiach regionálnych konfliktov, alebo uvedené rezervy riešiť intenzívnejšou spoluprácou s partnermi z EÚ a NATO, ktorí disponujú diplomatickým zastúpením v krízových oblastiach.

1. EURÓPSKA ÚNIA

	Strategickým cieľom SR na pôde EÚ je úspešné presadzovanie svojich národných záujmov a podieľanie sa na vytváraní podmienok pre efektívne a transparentné fungovanie únie. V roku 2006 bude EÚ rozhodovať o celom rade dôležitých otázok, ktoré sa budú týkať jej budúcnosti v strednodobej a dlhodobej perspektíve.
Príprava a schválenie novej finančnej perspektívy spolu s ďalšou modifikáciou Lisabonskej stratégie ovplyvní hospodársku štruktúru a konkurencieschopnosť EÚ, jej schopnosť čeliť výzvam globálneho trhu.  Spolu s orientáciou na perspektívne odvetvia, ktoré sú rozhodujúce z hľadiska dynamiky ekonomiky, je záujmom SR zachovanie princípu solidarity ako faktora vnútornej súdržnosti EÚ. Existuje dostatok signálov o tom, že Únia potrebuje reformy a prácu na nich už nie je možné odkladať. 
Z tohto hľadiska je dôležitý ďalší osud ústavnej zmluvy. Prvá polovica roku 2006 bude pokračovaním obdobia reflexie o budúcom smerovaní EÚ a o možnostiach reformy konfigurácie rozhodovacích mechanizmov EÚ. Bez týchto podnetov bude ďalšie rozšírenie EÚ ohrozené. Pokračovanie rozširovania EÚ je však veľmi významným predpokladom stability celého európskeho kontinentu.
Ratifikácia Zmluvy o Ústave pre Európu
Summit EÚ v Bruseli 16. – 17. júna 2005 rozhodol pokračovať v ratifikačnom procese a stanovil ročné obdobie reflexie, ktoré má byť využité na zrealizovanie národných diskusií o EÚ, jej úlohe vo svete a jej prínosoch pre európskych občanov.
SR preto bude podporovať pokračovanie ratifikačného procesu Zmluvy o Ústave pre Európu. Zintenzívni aktivity venované reflexii o budúcnosti EÚ, na ktorej sa dohodli najvyšší predstavitelia členských krajín únie v roku 2005. Pre tento účel bude využitá celospoločenská diskusná platforma Národný konvent o EÚ. Jeho členmi sú všetky hlavné zložky verejného a spoločenského života. Zvýšená pozornosť bude venovaná hlavným prioritám Národného konventu o EÚ v roku 2006: Zmluve o Ústave pre Európu a obdobiu reflexie, a príprave strategického dokumentu „Jazykovo-politická stratégia SR ako členského štátu EÚ“.
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika a vonkajšie vzťahy EÚ
V duchu dlhodobých priorít zahraničnej politiky SR sa ťažisko aktivít slovenskej diplomacie bude naďalej orientovať predovšetkým na tvorbu a implementáciu európskej politiky voči západnému Balkánu a východnej Európe a na realizáciu koncepcie Európskej susedskej politiky. 
V kontexte svojho nestáleho členstva v Bezpečnostnej rade OSN sa SR vo zvýšenej miere sústredí na otázky Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) súvisiace s agendou OSN. 
Cieľom SR bude prispievať k posilneniu bezpečnosti EÚ prostredníctvom svojej účasti v operáciách a misiách realizovaných v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky a tým k posilneniu mieru a bezpečnosti vo svete v zmysle Európskej bezpečnostnej stratégie. Dôležitou ambíciou SR je tiež prispieť k rozvoju civilných a vojenských kapacít Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky s cieľom posilniť vplyv a dôveryhodnosť EÚ na medzinárodnej scéne.
V tomto kontexte bude SR presadzovať posilnenie transatlantických vzťahov a efektívnej spolupráce EÚ a NATO pri podpore mieru a bezpečnosti vo svete.
Jedným z prioritných smerov aktívneho pôsobenia SR na pôde inštitúcií a orgánov EÚ budú tiež otázky boja s terorizmom. Slovenská republika chce byť aktívnym účastníkom procesu tvorby opatrení, ktoré zvýšia vnútornú aj vonkajšiu bezpečnosť občanov Európy.
SR sa bude naďalej zapájať do diskusií o možnom vytvorení budúcej európskej zahraničnej služby s cieľom posilniť predovšetkým jej konzulárne aspekty a zabrániť duplicite kompetencií európskych inštitúcií a národných zahraničných služieb.
Pri vypracúvaní iniciatív v oblasti SZBP bude SR aj naďalej využívať efektívne nástroje predbežnej koordinácie s ďalšími členskými krajinami v ad hoc skupinách podobne zmýšľajúcich krajín i v tradičných formátoch, predovšetkým v rámci Visegrádskej spolupráce. 
Rozširovanie
SR bude v procese rozširovania podporovať úspešné ukončenie prístupového procesu Bulharska a Rumunska a aktívne sa zúčastňovať prístupových rokovaní s Chorvátskom a Tureckom.  Zároveň je pripravená  odovzdávať slovenské skúsenosti z prístupového procesu týmto krajinám. V zmysle záväzkov Európskej rady z Thessaloník bude podporovať ďalšie krajiny západného Balkánu v ich eurointegračnom úsilí.
EBOP ako súčasť SZBP
SR sa bude v r. 2006 aktívne zapájať do budovania spoločnej Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) v zmysle cieľov stanovených Európskou bezpečnostnou stratégiou. SR bude podporovať úsilie zvýšiť koordináciu všetkých nástrojov krízového manažmentu - vojenských i civilných. Bude podporovať aktívnejšie angažovanie EÚ v Kosove v oblasti polície a právneho štátu.
V oblasti operácií vojenského krízového manažmentu EÚ sa bude SR naďalej podieľať na tvorbe a implementácii politiky EÚ v regióne západného Balkánu. V súlade s týmto SR zvýši svoju účasť v operácii ALTHEA v Bosne a Hercegovine. Rovnako bude venovať pozornosť operáciám v ďalších strategicky významných regiónoch, a podľa možností sa na nich bude zúčastňovať. Pri príprave operácií vojenského krízového manažmentu EÚ sa SR bude usilovať o uplatnenie spolupráce s NATO v rámci dohôd Berlín Plus a o budovanie vojenských spôsobilostí EÚ komplementárnych ku kapacitám NATO. Bude sa aktívne podieľať na budovaní dvoch medzinárodných bojových skupín, ktorých vedúcimi štátmi budú Poľsko a ČR. 
Prioritou SR v oblasti civilného krízového manažmentu EÚ bude budovanie kapacít v oblasti polície, civilnej správy a civilnej ochrany, monitorovacích a podporných funkcií osobitných predstaviteľov EÚ. SR sa bude snažiť naplniť svoj záväzok, ktorý bol deklarovaný počas ministerskej konferencie k príspevkom kapacít civilného krízového manažmentu 21. novembra 2005. Prioritou SR bude účasť v operáciách na západnom Balkáne. V rámci pripravovaných misií sa SR bude usilovať o účasť v misiách v Moldavsku a v Palestíne.
Sektorálne ciele
	Zahraničná politika SR v európskych záležitostiach v roku 2006 bude zameraná predovšetkým na prípravu a schválenie všetkých legislatívnych nástrojov potrebných na implementáciu novej finančnej perspektívy po roku 2006. 
SR vyjadruje a podporuje pozície a stanoviská smerujúce k presadzovaniu čo najvýhodnejšej čistej pozície SR voči rozpočtu EÚ. V rámci dosiahnutia dohody o NFP pre SR nie je prednostne dôležitý strop finančnej perspektívy, ale jej obsah. SR podporuje spravodlivú a transparentnú štruktúru výdavkov a príjmov rozpočtu EÚ, ktorá by prispievala k naplneniu spoločných priorít EÚ a umožnila čeliť aktuálnym výzvam. SR bude pri všetkých rokovaniach aj po prijatí politickej dohody o novej finančnej perspektíve dôsledne sledovať, aby boli pri schvaľovaní legislatívnych nástrojov zohľadňované všetky aspekty týkajúce sa takých dôležitých princípov, ako sú solidarita a kohézia. SR by v novej finančnej perspektíve EÚ mala disponovať omnoho vyššími finančnými prostriedkami ako tomu je do konca r. 2006. Toto bude predstavovať ďalšiu úlohu pri príprave na národnej úrovni a bude si vyžadovať veľkú zodpovednosť pri čerpaní a využívaní prostriedkov maximálne produktívnym spôsobom.
S cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť EÚ sa v rokovaniach o  Lisabonskej stratégii sústredíme na účinné spájanie národných a komunitárnych prostriedkov rastu výkonnosti hospodárstva a posilňovania sociálnej kohézie. Už v roku 2005 sa SR svojimi príspevkami podieľala na zreálňovaní cieľov tejto stratégie. SR bude v nadchádzajúcom období v tejto oblasti maximálnu pozornosť venovať realizácii úloh tzv. slovenskej národnej lisabonskej stratégie („Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010“, resp. „Národný program reforiem SR na roky 2006- 2008“). 
SR sa zameria na proces prehodnocovania zavedených prechodných období na voľný pohyb pracovnej sily zo strany niektorých členských štátov. Záujmom SR je, aby členské štáty, ktoré zaviedli prechodné obdobia na túto základnú slobodu v rámci spoločného trhu EÚ prehodnotili svoje pozície. 
Z hľadiska problematiky voľného pohybu pracovných síl je prioritou SR prijatie smernice o službách, ktorá by mala odrážať jednu zo štyroch základných slobôd deklarovaných  EÚ. Zároveň by predstavovala vyvážený a pre úniu stále prínosný kompromis medzi pozíciami jednotlivých členských štátov. SR chce prispieť k prehlbovaniu vnútorného trhu EÚ a zlepšovaniu podmienok pre jeho efektívne fungovanie (skvalitňovanie podmienok vo všetkých štyroch slobodách, vrátane voľného pohybu osôb a poskytovania služieb) a taktiež ku skvalitňovaniu európskej  legislatívy. 
Koordinácia záležitostí EÚ v SR
V záujme úspešného pôsobenia v  EÚ je potrebné zefektívňovať účasť ústredných orgánov štátnej správy v rozhodovacom procese EÚ, vrátane skvalitňovania prípravy dokumentov potrebných pre rokovania SR v orgánoch EÚ (s dôrazom na Radu EÚ). 
	V rámci prípravy, riadenia a prijímania slovenských stanovísk v európskych záležitostiach bude dôležitú úlohu zohrávať zdokonalenie mechanizmov spolupráce MZV a ďalších orgánov výkonnej moci  s NR SR a jej Výborom pre európske záležitosti. Tomu by malo napomôcť prijatie Zákona o spolupráci medzi NR SR a vládou SR, týkajúceho sa návrhov právne záväzných aktov EÚ.
Personálna politika SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ
	Vychádzajúc z uznesenia vlády č.546/2005, materiálu „Návrh zásad personálnej politiky SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ“ schváleného 13.júla 2005, bude SR v oblasti personálnej politiky pokračovať vo zvyšovaní odbornej pripravenosti kandidátov na posty vyššieho a stredného manažmentu v inštitúciách EÚ. SR sa bude snažiť umiestniť svojich odborníkov EÚ  najmä v oblasti vedy a výskumu, informačnej spoločnosti, regionálnej politiky, hospodárskej súťaže, daní, dopravy, zamestnanosti a sociálnych vecí, rozširovania. MZV SR bude aj v roku 2006 realizovať stretnutia zástupcov osobných úradov jednotlivých rezortov, ktoré napomáhajú lepšej koordinácii pri výbere, príprave a vysielaní slovenských zástupcov do inštitúcií EÚ.

2. ORGANIZÁCIA SEVEROATLANTICKEJ ZMLUVY

Hlavnými výzvami Severoatlantickej aliancie v roku 2006 bude zlepšenie vnútroaliančného politického dialógu a transatlantických vzťahov po rozporných postojoch členských krajín v otázke zásahu v Iraku, ako aj pokračovanie transformačných procesov, aby Aliancia bola schopná a pripravená politicky aj vojensky zasiahnuť kdekoľvek na svete, kde si to budú vyžadovať bezpečnostné záujmy alebo hrozby adresované spojencom.
SR bude v roku 2006 podporovať prebiehajúce transformačné procesy Aliancie (transformácia obranných a plánovacích štruktúr a mechanizmov) a jej silnú transatlantickú väzbu vrátane dialógu a spolupráce medzi NATO a EÚ. Geografickými prioritami pre rok 2006 pre SR zostávajú Ukrajina a západný Balkán. Prostredníctvom vysielania príslušníkov Ozbrojených síl SR do operácií Aliancie sa bude SR aj v roku 2006 podieľať na posilňovaní mieru a stability a predchádzaní konfliktom a krízam. SR bude podporovať prehlbovanie a rozvoj partnerstiev, vrátane rozširovania Aliancie. V zmysle Bezpečnostnej stratégie SR bude politika SR v NATO transparentná a predvídateľná, využívajúc členstvo v NATO ako nástroj na presadzovanie záujmov SR.
Operácia medzinárodných bezpečnostných a asistenčných síl (ISAF) v Afganistane predstavuje pre NATO vysokú politickú a bezpečnostnú prioritu. SR bude podporovať aktívne pôsobenie NATO v Afganistane a postupné spojenie operácie ISAF s koaličnou operáciou Trvalá sloboda zameranou na boj s terorizmom. SR bude naďalej vojensky prítomná v operácii ISAF, bude skúmať možnosti na posilnenie účasti v operácii ISAF a pôsobenie prostredníctvom civilných expertov v Provinčných rekonštrukčných tímoch.
SR bude zotrvávať na svojej doterajšej pozícii v otázke pôsobenia NATO v Iraku. Pôsobenie vo Výcvikovej misii NATO v Iraku je súčasťou širšej stratégie vycvičiť iracké ozbrojené sily tak, aby boli schopné prevziať zodpovednosť za bezpečnosť krajiny do vlastných rúk. SR bude naďalej skúmať možnosti pre výcvikové aktivity pre ozbrojené sily Iraku mimo jeho územia. 
SR sa bude naďalej aktívne podieľať na formovaní politiky Aliancie v regióne západného Balkánu, nevynímajúc diskusiu o štatúte Kosova, kde sily NATO (KFOR) zaisťujú bezpečnosť. Cieľom politiky Aliancie je obmedziť prípadné riziko obnovenia ozbrojeného konfliktu. SR bude podporovať reštrukturalizáciu KFOR tak, aby bola zachovaná jeho operačná spôsobilosť a zvýši svoju prítomnosť v silách KFOR. Naďalej bude podporovať zapojenie Srbska a Čiernej Hory a Bosny a Hercegoviny do programu Partnerstvo za mier (PfP) a zároveň bude vyzývať k plneniu požiadavky plnej spolupráce s ICTY. Do vstupu oboch krajín do PfP bude SR podporovať maximálne možnú spoluprácu NATO s obomi krajinami, najmä v oblasti pomoci v obrannej reforme oboch krajín, a sama bude hľadať konkrétne možnosti pomoci. 
SR bude naďalej podporovať euroatlantické ašpirácie Ukrajiny s cieľom ponúknuť v roku 2006 Ukrajine štatút krajiny zapojenej do plnenia Akčného plánu členstva (MAP). SR bude usilovať o urýchlenie procesu MAP Ukrajiny na základe konkrétnych výsledkov jej reformného úsilia. SR bude podporovať transformáciu obranného a bezpečnostného sektoru na Ukrajine, vrátane zvládnutia následkov týchto reforiem, a zapojí sa do aktivít na zvýšenie informovanosti ukrajinskej spoločnosti o činnosti a misiách NATO.
V oblasti partnerstva bude SR, okrem vyššie zmienených aktivít vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu a Ukrajine, podporovať pokračovanie a prehlbovanie spolupráce s partnerskými krajinami, s dôrazom na regióny južného Kaukazu  a Strednej Ázie.  SR bude podporovať politiku rozširovania Aliancie a bude pomáhať súčasným 3 krajinám MAP (Chorvátsko, Macedónsko a Albánsko) v procese ich príprav na členstvo v NATO.
V rámci pôsobenia v Rade NATO-Rusko bude SR podporovať otvorený politický dialóg s cieľom zintenzívniť politickú diskusiu o bezpečnostných hrozbách a riešení regionálnych konfliktov (najmä na území SNŠ) a konkrétne rozvíjať praktickú spoluprácu v oblastiach spoločného záujmu. 
SR ako členská krajina EÚ a NATO bude presadzovať oživenie a rozšírenie politického dialógu a praktickej spolupráce medzi týmito integračnými zoskupeniami na strategickej i operačnej úrovni.
SR sa bude snažiť využiť svoje členstvo v BR OSN na podporu posilnenia spolupráce medzi NATO a OSN.
SR bude pokračovať pri realizácii aktivít v oblasti verejnej diplomacie v SR s cieľom ďalšieho prehlbovania povedomia občanov SR o Aliancii.
V oblasti vojenskej transformácie bude SR aktívne participovať na tvorbe politiky zdrojov, harmonizácii plánovania síl a operačného plánovania (generovanie síl), použiteľnosti síl a financovania operácií NATO. 
SR bude, v súlade s prijatou Bezpečnostnou a Obrannou stratégiou SR, podnecovať širšiu diskusiu k problematike protiraketovej obrany na politickej a vojenskej úrovni; aktívne sa podieľať na budovaní kapacít a spôsobilostí Aliancie v obrane proti terorizmu v oblasti likvidácie vojenských výbušnín a manažmentu následkov.
Hlavné plánované podujatia NATO v roku 2006:
•	neformálne zasadnutie ministrov obrany (Taormina, Taliansko, 9. – 10. 2. 2006)
•	neformálne zasadnutie ministrov zahraničných vecí (Sofia, 27. – 28. 4. 2006)
•	Bezpečnostné fórum EAPC (24. – 25. 5. 2006)
•	zasadnutie ministrov obrany (Brusel, 8. – 9. 6. 2006)
•	neformálne  zasadnutie ministrov obrany (Slovinsko, 28. – 29. 9. 2006)
•	summit NATO (predbežne november 2006)
•	zasadnutie ministrov zahraničných vecí (Brusel, 6. – 7. 12. 2006).

3. ORGANIZÁCIA SPOJENÝCH NÁRODOV (OSN)

3.1. Členstvo SR v Bezpečnostnej  rade OSN
Nestále členstvo SR v BR OSN na obdobie rokov 2006 – 2007 bude patriť medzi najvyššie priority zahraničnej politiky SR v nasledujúcom období.  SR získala jeden z najvýznamnejších a najprestížnejších postov v rámci multilaterálnej diplomacie, prostredníctvom ktorého môže SR výraznou mierou prispieť k realizácii najdôležitejších funkcií OSN v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti vo svete.
Pôsobenie v BR OSN dáva diplomacii SR nový rozmer, s ktorým sa viaže adaptácia na nové potreby a výzvy. Vďaka starostlivej príprave na členstvo má SR všetky predpoklady pre naplnenie očakávaní medzinárodného spoločenstva v plnej miere. MZV SR prispôsobilo svoje štruktúry potrebám pružnej a efektívnej koordinácie činnosti všetkých svojich zložiek s cieľom dosiahnuť plnohodnotné plnenie úloh vo všetkých oblastiach súvisiacich s členstvom v BR OSN.
SR bude zaujímať zodpovedné a profesionálne podložené stanoviská vo svojom mene a zásadne na základe vlastných hodnotení. Je ale prirodzené, že naše postoje budeme budovať i na základe poznatkov a analýz našich partnerov predovšetkým v členských krajinách EÚ a NATO, s ktorými nás spája vyznávanie rovnakých hodnôt, dôraz na šírenie demokracie vo svete, právny štát a rešpektovanie ľudských práv. 
Popri samozrejmej požiadavke zaujímať odborne fundované postoje ku všetkým otázkam, ktoré sú predmetom rokovaní BR OSN, chce SR osobitnú pozornosť a vlastné iniciatívy nasmerovať na regióny a konflikty, v prípade ktorých dokážeme svojim partnerom v BR OSN ponúknuť cenné poznatky, skúsenosti a expertízy nad rámec obvyklej miery a hĺbky ich poznania. V prvom rade pôjde o Západný Balkán a osobitne o Kosovo, o ktorom sa v roku 2006 na pôde BR OSN rozvinie dlho očakávaná diskusia v súvislosti so stanovením jeho budúceho štatútu. Veľmi aktívne a iniciatívne bude SR vystupovať aj vo vzťahu k Cypru, východnej Európe a Blízkemu východu, ktoré tiež patria medzi teritória prioritného záujmu Slovenskej republiky. 
SR je pripravená prevziať, po dohode s partnermi v BR OSN, jeden predsednícky a jeden až dva podpredsednícke posty v pomocných orgánoch BR OSN. Berúc do úvahy skutočnosť, že SR v súčasnosti zastáva post podpredsedu Rady guvernérov v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu, nás osobitne zaujíma problematika zbraní hromadného ničenia (ZHN). SR sa preto uchádza o predsednícky post vo Výbore BR OSN založenom rezolúciou 1540 (z roku 2004), ktorý sa zaoberá problematikou ZHN. Spomedzi sankčných výborov sa SR uchádza o podpredsednícky post vo Výbore BR OSN založenom rezolúciou 1518 (z roku 2003) zaoberajúci sa Irakom, resp. vo Výbore BR OSN založenom rezolúciou 1267 (z roku 1999) zaoberajúci sa Al-Qaidou a Talibanom. Po dohode s partnermi je SR pripravená prevziať zodpovednosť za vedenie iných výborov. 
Popri činnosti v BR OSN bude v roku 2006 pokračovať zložitý proces implementácie Záverečného dokumentu Svetového summitu 2005, ku ktorému sa SR v plnej miere prihlásila.

3.2. Reforma OSN a jej hlavných  orgánov 
	Summit svetových lídrov v septembri 2005 prijal záverečný dokument, ktorý predstavuje zjednotenú pozíciu svetového spoločenstva na široké spektrum kľúčových otázok – od konkrétnych krokov boja s chudobou a podporu  rozvoja až po kategorické odsúdenie všetkých foriem terorizmu a akceptovanie kolektívnej zodpovednosti ochraňovať civilné obyvateľstvo pred genocídou a zločinmi proti ľudskosti. 
SR podporovala a podporuje komplexnú reformu OSN. Svoje postoje pri presadzovaní reformy úzko koordinuje s Európskou úniou,  ktorá ako celok patrí medzi najaktívnejších zástancov reformy OSN. V roku 2006 SR v spoločnom úsilí s partnermi z EÚ bude presadzovať dôslednú implementáciu  záverečného dokumentu Summitu OSN. Prioritný dôraz sa bude klásť na realizáciu nasledovných reformných  opatrení:
- vytvoriť Komisiu pre budovanie mieru, ktorej úlohou bude pomáhať krajinám v prechodnom období medzi skončením ozbrojeného konfliktu a obnovením činností pre trvalo udržateľný rozvoj a lepšie koordinovať všetkých bilaterálnych a multilaterálnych činiteľov, 
- dosiahnuť dohodu o vytvorení  Rady pre ľudské práva, ktorá by mala nahradiť súčasnú Komisiu pre ľudské práva  a posunúť agendu ľudských práv na rovnakú úroveň ako otázky bezpečnosti a rozvoja,
- v oblasti v reformy manažmentu realizovať zásadné zmeny a opatrenia na zefektívnenie práce Sekretariátu OSN a jeho kontrolných mechanizmov, podporiť zvýšenie kompetencií generálneho tajomníka, zriadenie  úradu pre etiku, revíziu pravidiel využívania rozpočtových, finančných a ľudských zdrojov, revíziu zastaralých mandátov, 
- dodržať  dohodnuté záväzky v oblasti rozvojovej pomoci, urýchliť pokrok pri napĺňaní  miléniových rozvojových cieľov, posilniť tímy v jednotlivých krajinách, 
- v oblasti boja proti terorizmu dosiahnuť dohodu o texte Všeobecného dohovoru o terorizme a následne globálnej  stratégie OSN v boji proti terorizmu, 
- vytvoriť koherentný inštitucionálny rámec pre environmentálne aktivity,  presadzovať  zmenu programu OSN pre životné prostredie (UNEP) na špecializovanú organizáciu (UNEO).
	Okrem uvedených prioritných otázok SR spolu s Európskou úniou upriami pozornosť na zefektívnenie humanitárnej pomoci, vrátane zabezpečenia financovania humanitárnych aktivít. Dôležitou otázkou bude reforma metód práce Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC), ktorá by sa mala stať hlavným orgánom  pre rozvoj.
SR bude podporovať reformu OSN v oblasti, ktorá by mala napomôcť zvýšeniu schopnosti tejto organizácie riešiť krízové situácie vo svete, zdokonaliť štruktúru jej činnosti a zefektívniť spoluprácu s regionálnymi organizáciami, predovšetkým s NATO a EÚ. SR má záujem na posilnení tejto agendy  a v rámci svojho členstva v BR OSN bude podporovať jej presadenie. K dôležitým prioritám bude patriť obnovenie dynamiky procesu rokovaní o nešírení zbraní hromadného ničenia a o odzbrojení. Uvedená oblasť nenašla dostatočný odraz  v Záverečnom dokumente Svetového summitu. 
Slovensko dlhodobo podporuje reformu Bezpečnostnej rady OSN. SR bude naďalej presadzovať demokratickejšiu a reprezentatívnejšiu Bezpečnostnú radu, ktorá by lepšie odzrkadľovala novú geopolitickú realitu vo svete. BR OSN by sa mala rozšíriť v oboch kategóriách členstva o krajiny, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu v globálnej politike a v rámci OSN. Z nášho pohľadu je dôležité, aby rozšírená Rada bola efektívna vo svojom rozhodovaní. V tomto kontexte bude SR okrem rozšírenia Rady  presadzovať aj zefektívnenie pracovných metód BR OSN.   
	
3. 3. Účasť SR v mierových misiách OSN
Jednou z priorít slovenskej zahranično-bezpečnostnej politiky je pokračovanie pôsobenia SR v mierových misiách OSN. Vysoký kredit, ktorý SR v OSN má, je výsledkom angažovanosti  krajiny  v mierových misiách. Práca SR v mierových misiách OSN je dlhodobo pozitívne vnímaná a vysoko cenená.  V závislosti na vývoji bezpečnostnej situácie v príslušných regiónoch vo svete a s ohľadom na záväzky voči kľúčovým regionálnym partnerom bude SR ďalej prispievať do mierového úsilia OSN formou priamej vojenskej účasti alebo účasti vojenských pozorovateľov. 
SR plne podporuje aktivity OSN v Iraku, v Afganistane, na Blízkom Východe a na Balkáne v súvislosti s hľadaním a dosiahnutím trvalých riešení bezpečnostnej situácie a stabilizáciou politických a sociálno-ekonomických problémov. Podporuje, aby osobitne v Iraku OSN zohrávala ústrednú úlohu. 

3.4. Odborné organizácie systému OSN
Slovenská republika je členom, resp. zmluvnou stranou vyše 100 medzinárodných organizácií, programov, fondov a konferencií. SR bude naďalej aktívne participovať na práci medzinárodných organizácií a spolupodieľať sa tak na  riešení globálnych problémov ľudstva.  
Kombinácia nových a starých bezpečnostných hrozieb si vyžaduje posilnenie medzinárodnej spolupráce a vlády zákona na celom svete. Globálnu bezpečnosť je Slovensko ako malá krajina s limitovanými ľudskými a materiálnymi zdrojmi schopné ovplyvňovať sprostredkovane pomocou svojho členstva v medzinárodných organizáciách. Aktívne pôsobenie Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách sa zameriava na upevnenie postavenia a aktivizácie SR v medzinárodnom spoločenstve v kontexte zahraničnopolitických záujmov SR. Súčasný rozsah členstva SR v medzinárodných organizáciách zodpovedá potrebám SR a vytvára dostatočný priestor pre presadzovanie zahraničnopolitických a obchodno-ekonomických záujmov SR. 
SR v roku 2006 bude pokračovať v členstve v Rade guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) a bude vykonávať novú funkciu - podpredsedu Rady guvernérov. Svoje aktivity v MAAE bude SR koordinovať s ostatnými členskými štátmi EÚ – či už pôjde o aktuálne politické otázky (problematika jadrového programu Iránu) alebo o otázky týkajúce sa zvyšovania bezpečnosti jadrových elektrární a manipulácie s rádioaktívnymi látkami. V roku 2006 navyše aktivity SR v MAAE budú koordinované v súvislosti s členstvom SR v BR OSN – osobitne v otázkach týkajúcich sa odzbrojenia a možných inšpekcií realizácie jadrových programov niektorých členských krajín MAAE. SR sa aj v roku 2006 bude zúčastňovať na programoch technickej spolupráce a pomoci krajinám zvyšujúcim bezpečnosť svojich jadrových zariadení, ako aj na procesoch revízie medzinárodných dohovorov v jadrovej oblasti. 
Svetová zdravotnícka organizácia (WHO). Hlavná oblasť vzájomnej spolupráce je zameraná na oblasť verejného zdravotníctva  a vychádza z agendy Zdravia 21, ktoré vytvára základný rámec tejto spolupráce. Ten sa rozpracováva na základe aktuálnych požiadaviek  MZ SR a možností WHO na dvojročné plány spolupráce. Pozornosť SR bude v nadchádzajúcom období zameraná na implementáciu rezolúcií týkajúcich sa prijatia dvoch dokumentov medzinárodného významu: Medzinárodných zdravotných pravidiel (IHR 2005), ktoré vstúpia do platnosti v júni 2007 a Rámcového dohovoru na kontrolu tabaku. 
Aktivity organizácie, vrátane zasadaní na expertnej úrovni budú v roku 2006 zamerané predovšetkým na otázky súvisiace s plnením Miléniových cieľov, ako napr. zníženie úmrtnosti matiek a detí, zníženie a zabránenie šírenia ochorení na HIV/AIDS, maláriu, tuberkulózu, obrnu, chronické choroby a všeobecne prístupná zdravotná starostlivosť. V centre pozornosti bude aktuálna hrozba pandémie vtáčej a ľudskej chrípky, skorá reakcia v naliehavých situáciách vypuknutia epidémií v súvislosti s prírodnými katastrofami, ako aj otázka ľudských zdrojov v oblasti zdravia. Hlavnú pozornosť je potrebné zamerať na prípravu účasti SR na 59. Svetovom zdravotníckom zhromaždení (22. – 27. 5. 2006). 
Na globálnu krízu spôsobenú nesúladom medzi ekonomickým rastom a tvorbou pracovných miest  zareagovala Medzinárodná organizácia práce (ILO) orientovaním agendy najmä  na podporu dôstojnej práce. Prvoradým cieľom aj v  roku  2006 bude snaha, aby sa dôstojná práca spolu s otázkou zamestnanosti dostala do centra medzinárodnej diskusie o rozvoji a stala sa globálnym cieľom tak, aby sa aj  v kontexte plnenia Miléniových cieľov stala súčasťou agendy ďalších relevantných organizácií. V tomto duchu je zameraný program ILO v rokoch 2006-07 a súvisiace aktivity na miestnej, národnej regionálnej a medzinárodnej úrovni, na ktorom bude SR participovať. Diskusie sa predpokladajú hlavne k reforme hlavných orgánov - Medzinárodnej konferencie práce a Správnej rady. Zo strany SR bude akcentovaná aktívna účasť na Medzinárodnej konferencii práce (30. 5. – 15. 6. 2006) najmä z hľadiska pokračovania diskusií o Dohovore o bezpečnosti a zdraví pri práci. 
SR bude v roku 2006 pokračovať v členstve v Rade priemyselného rozvoja  Organizácie OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO), pričom svoje aktivity v Rade a  v organizácii bude koordinovať s ostatnými členskými štátmi EÚ. Na základe Administratívnej dohody medzi UNIDO a vládou SR týkajúcej sa účelového príspevku do Fondu pre priemyselný rozvoj podpísanej v septembri 2005 SR podporí projekty priemyselného rozvoja v krajinách, na ktoré je zameraná rozvojová pomoc SR. Dôležitú úlohu tu bude zohrávať Programový výbor zložený zo zástupcov zúčastnených rezortov SR a zástupcov UNIDO. 
Migrácia sa v poslednom čase stáva jednou z priorít politiky krajín vyspelého sveta. Pre SR však ide o pomerne nový fenomén. Preto spolupráca SR s Úradom Vysokého komisára pre utečencov (UNHCR) a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) nadobúda stále väčší význam. Za obdobie posledných piatich rokov sa postupne zintenzívňuje  migrácia smerom cez a na SR. Očakáva sa ďalší rast počtu migrantov a to nielen tranzitujúcich cez územie SR do ďalších krajín EÚ, ale i migrantov smerujúcich za lepšími životnými podmienkami na Slovensko, či už legálnou alebo nelegálnou formou. Z tohto hľadiska stojí Slovensko pred prelomovým obdobím.V rámci novej koncepcie migračnej politiky schválenej uznesením vlády SR č.11/2005 sa  bude SR aktívnejšie zapájať do riešenia problémov azylu a migrácie. V danom kontexte  sa chce SR v priebehu roka 2006 uchádzať  o členstvo vo Výkonom výbore UNHCR a priamo tak participovať na riešení problémov azylovej politiky vo svete. Pozitívnym signálom zo strany SR smerom k UNHCR by mohlo byť aj zvýšenie dobrovoľného príspevku SR na činnosť UNHCR. 
V intenciách Protidrogového akčného plánu EÚ má SR záujem  o aktívnu spoluprácu s Úradom OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC). SR bude prezentovať svoj záujem o zapojenie sa do činnosti a projektov UNODC na Balkáne poskytnutím svojich expertov v danej oblasti. V kontexte záverov 2. zasadnutia Konferencie zúčastnených strán Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu (október 2005 vo Viedni) bude potrebné zintenzívniť spoluprácu zainteresovaných subjektov SR v záujme aktívneho zapojenia sa do interaktívnej diskusie expertov SR k témam prania špinavých peňazí, extradície a komplexnej spolupráce medzinárodného spoločenstva v boji proti zločinu, ktoré sú plánované v rámci 3. zasadnutia Konferencie zúčastnených strán v 1. polroku 2006.
SR posilní spoluprácu s Organizáciou OSN pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO). V súlade so zásadami Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ bude SR plniť záväzky vo vzťahu k UNESCO a presadzovať spoločné záujmy v rozsahu činností danej organizácie. SR bude v roku 2006 ratifikovať univerzálne medzinárodno-právne nástroje schválené počas Generálnej konferencie UNESCO. SR sa bude usilovať získať adekvátne zastúpenie v Sekretariáte UNESCO a presadzovať záujmy SR v rámci programu „Mladí profesionáli“. SR sa počas nasledovného obdobia zameria na vytvorenie dobrej východiskovej bázy na predloženie kandidatúry do Výkonnej rady v roku 2007. Na kvalitnej expertnej úrovni bude pôsobiť nielen vo výboroch medzivládnych a medzinárodných programov UNESCO, do ktorých bola SR zvolená za člena, ale v pozícii pozorovateľa sa bude zúčastňovať na zasadnutiach všetkých výborov UNESCO s cieľom aktívne zapojiť SR do medzinárodných projektov a vytvoriť pre SR priaznivé zázemie v budúcich voľbách do orgánov UNESCO. V snahe výraznejšieho zviditeľnenia SR bude klásť väčší dôraz na prípravu medzinárodných aktivít UNESCO v SR v rámci projektov slovenských výborov programov UNESCO, projektov „Participačného programu“ spolufinancovaných UNESCO, s dôrazom na tematický okruh oblastí k 60. výročiu UNESCO. SR pripraví viacero nominačných projektov kultúrneho a prírodného dedičstva SR na zápis do zoznamov UNESCO (Zoznam svetového dedičstva, Zoznam nehmotného kultúrneho dedičstva a register Pamäť sveta). Jednou z významných aktivít SR pripravovaných v sídle UNESCO bude prezentácia „Slovenských dní“ s predstavením výstavy a vystúpením umelcov na jeseň 2006.
V rámci Organizácie Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a  Svetový potravinový program (WFP) sa predpokladá v roku 2006 pokračovanie tlaku na SR zameraného na zvyšovanie zahraničnej rozvojovej pomoci (ODA) v humanitárnej a potravinovej oblasti. V jej rámci nie je zatiaľ vyčlenené, na rozdiel od niektorých štátov EÚ, osobitné miesto a samostatná čiastka na okamžitú humanitárnu pomoc cez medzinárodné organizácie OSN, aj keď FAO  (WFP- je dcérska organizácia) je uvedené medzi partnermi ODA SR a agrárny sektor je jednou z priorít ODA SR. Prostredníctvom členstva vo Výkonnej rade Svetového potravinového programu WFP, kde SR participuje ako donorská krajina (od r.1997 prispieva dobrovoľným príspevkom vo výške 15 000 USD), budeme usilovať o širšie presadzovanie záujmov SR pri poskytovaní potravinovej pomoci rozvojovým krajinám.
SR má záujem na pokračovaní Programu trvalo udržateľného rozvoja poľnohospodárstva v roku 2006, ktorý možno považovať za jednu z budúcich priorít FAO. Významná bude spolupráca SR s FAO k už kladne posúdenému multilaterálnemu medzinárodnému projektu na podporu menšín vo vidieckom priestore zameraného na vzdelávanie a prístup k prírodným zdrojom rómskej populácie, ku ktorému FAO vyjadrilo stanovisko, že ho predpokladá zaradiť do svojho programu a financovať v rokoch 2006-2007.
Medzi hlavné priority SR v roku 2006 bude patriť:
- pokračovanie v predsedníctve Európskej lesníckej komisie FAO
- zasadnutie Európskej lesníckej komisie v SR
- príprava návštevy výkonného riaditeľa WFP v SR pri príležitosti konania seminára/workshopu na Slovensku  za účasti zástupcov rezortov poľnohospodárstva a zahraničných vecí nových členských krajín EÚ so zameraním na posilnenie a budovanie národných kapacít mimovládnych organizácií v humanitárnej a potravinovej pomoci za spolupráce s WFP. 
V rámci Programu OSN pre životné prostredie – UNEP SR zameria svoju pozornosť na aktívnu účasť na 9. osobitnom zasadnutí Riadiacej rady – globálne ministerské environmentálne fórum, v Dubaji vo februári 2006. Zameria sa aj na nasledovné pripravované podujatia v rámci agendy, predovšetkým na aktívnu účasť na príprave Dohody o ustanovení Regionálneho centra Bazilejského dohovoru pre školenia a prenos technológií pre strednú Európu v Bratislave. Osobitnú pozornosť bude venovať podpore aktivít najmä v oblasti zmeny klímy a podpore zahraničnej pomoci rozvojovým krajinám so zameraním na plnenie záväzkov, vyplývajúcich z dohovorov, a to vo forme účasti na zasadnutí podporných orgánov Rámcového dohovoru o klimatických zmenách, Bonn, máj 2006.
Vo vzťahu k členstvu Slovenskej republiky v Medzinárodnej námornej organizácií (IMO)  bude  nevyhnutné naďalej v roku 2006 klásť dôraz na aplikáciu opatrení 23. zasadnutia Zhromaždenia IMO z roku 2003, zabezpečujúcich zvyšovanie bezpečnosti námornej plavby, a to i v kontexte boja proti terorizmu. V zmysle záverov 35. Valného zhromaždenia Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) bude SR  aplikovať opatrenia spojené so zabezpečením ochrany civilného letectva pred činmi nezákonného zasahovania.
Nemenej významná bude aj potreba zvyšovania  spolupráce  so Svetovou organizáciou pre cestovný ruch (WTO - World Tourism Organization), čo bude znamenať pre SR upevňovanie medzinárodnej spolupráce, možnosť zapojenia sa do vzdelávacích programov a rôznych iniciatív. SR bude usilovať o všestrannú podporu cestovného ruchu vzhľadom na jeho dynamiku rozvoja a ekonomický prínos.
MZV SR bude v oblasti aktivít vo vzťahu k odborným medzinárodným organizáciam aktívne spolupracovať s jednotlivými ministerstvami a inštitúciami s cieľom zabezpečiť efektívne pôsobenie SR v medzinárodných organizáciách v súlade so záujmami zahraničnej politiky SR a spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ v danej oblasti.  S osobitným dôrazom bude SR sledovať oblasť efektivity vynakladaných finančných prostriedkov poskytovaných zo strany SR vo forme povinných a dobrovoľných príspevkov do medzinárodných organizácií.  
Európska hospodárska komisia (EHK - UNECE)
Výročné zasadnutie EHK vo februári 2006 sa bude okrem hodnotenia aktivít a dosiahnutých výsledkov v uplynulom období venovať najmä otázkam vnútornej reformy organizácie a zameraniu jej činnosti na základe odporúčaní členských krajín predložených v roku 2005,  berúc do úvahy meniaci sa charakter regiónu a nové ekonomické aspekty globalizácie. Slovenská republika predložila reformné návrhy všetkých 7 odborných výborov organizácie a bude presadzovať ich realizáciu v súlade s odporúčaniami výročného zasadnutia. Vzhľadom na postavenie EHK v systéme OSN SR bude venovať pozornosť aj otázkam súvisiacich s plnením tzv. Miléniových cieľov, najmä v oblasti financovania udržateľného rozvoja a zefektívnenia rozvojovej pomoci najmenej rozvinutým  krajinám.
Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD)
V rámci programov UNCTAD sa SR v roku 2006 sústredí najmä  na riešenie prípravy odborníkov v rozvojových krajinách so zameraním na  technické oblasti, ekonomickú a vedeckú diplomaciu a intelektuálne vlastníctvo, na prípravu efektívneho mechanizmu rozvojovej pomoci pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC) a na aplikáciu inovačných finančných mechanizmov, ktoré by prispeli k synergii národných stratégií rozvoja s globálnymi ekonomickými procesmi. SR sa aktívne zapojí do programu EÚ – UNCTAD, ktorý vychádza zo strategického dokumentu „Union´s Key Objectives for UNCTAD XI“.
Rozvojový program OSN (UNDP) 
UNDP je prvým donorom, ktorý začal spolupracovať so SR v oblasti poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci (už v roku 1997). Predpokladom pre úzku väzbu s UNDP je pôsobenie regionálneho centra tejto organizácie na Slovensku. Bratislavské centrum riadi zastúpenia UNDP vo viac ako 30 krajinách, z ktorých viaceré patria medzi teritoriálne priority slovenskej rozvojovej pomoci. Jednou z efektívnych modalít spolupráce je vytvorenie spoločného trustového fondu, z ktorého sú od roku 2003 financované projekty slovenských subjektov v rozvojových krajinách. Je to zároveň vhodný mechanizmus na vysielanie slovenských expertov do rozvojových programov OSN. V oboch oblastiach chce MZV SR prehlbovať spoluprácu s UNDP.
Svetová banka
Slovenské subjekty by mali  viac využívať možnosti uchádzať sa o dodávky tovarov a služieb pre Svetovú banku a slovenskí experti o pôsobenie v projektoch tejto organizácie. Aktívnejšiu úlohu by mohol v nasledujúcom období v tejto oblasti zohrávať aj rezort zahraničných vecí.

4. VZŤAHY V OBLASTI DVOJSTRANNEJ SPOLUPRÁCE V STREDNEJ EURÓPE

Po vstupe SR do EÚ sa aj bilaterálne vzťahy s Českou republikou (ČR), Maďarskou republikou (MR), Poľskou republikou (PR) a Rakúskou republikou (RR) dostali na novú úroveň, nadobudli novú dimenziu i kvalitu. Boli významne obohatené o témy spojené s členstvom v únii, o  spoluprácu a konzultácie v integračných  otázkach predstavujúcich spoločný záujem.  
Veľmi podstatnou súčasťou našich stykov so susednými krajinami naďalej zostávajú témy a oblasti, ktorých rozvoj a riešenie je vo výlučnej kompetencii národných vlád. Ide predovšetkým o hospodársku, kultúrnu a cezhraničnú spoluprácu, ale hlavným východiskom dobrosusedských vzťahov je aj v podmienkach členstva v únii pokračujúci politický dialóg.  Mimoriadne významná je spolupráca SR so susednými krajinami v rámci Visegrádskej skupiny, ktorá pozitívne ovplyvňuje nielen atmosféru v strednej Európe, ale prispieva k stabilizácii krajín a oblastí priliehajúcich k nášmu regiónu. SR využije svoje predsedníctvo v r.2006 na ďalšie posilnenie tohto pôsobenia V4.

4.1. Vzťahy Slovenskej republiky so susednými štátmi
Česká republika
	Česká republika je pre SR najbližší prirodzený partner a spojenec. Kľúčovým zámerom zahraničnej politiky SR voči ČR bude aj naďalej vytváranie čo najlepších reálnych podmienok na harmonický rozvoj vzťahov vo všetkých oblastiach a na všetkých úrovniach. 
     	Vysoký štandard slovensko-českých dvojstranných vzťahov a spolupráce ilustruje rad dôležitých stykových akcií v roku 2006, z ktorých najdôležitejšie budú: (1) návšteva prezidenta SR I. Gašparoviča v ČR, (2) návštevy predsedov vlád oboch krajín, ktoré vzniknú po voľbách v ČR na jar a v SR na jeseň 2006 ako aj (3) nadchádzajúca návšteva ministra zahraničných vecí SR E. Kukana v ČR (marec 2006).
     	V nadchádzajúcom období bude mať v slovensko-českých vzťahoch podstatný význam koordinácia a zlaďovanie stanovísk a postojov v otázkach legislatívy a agendy EÚ a jej reformy, a to v rovine dvojstrannej a tiež vo formáte V4. 
     	Budeme naďalej venovať náležitú pozornosť spolupráci s ČR vo vojenskej a bezpečnostnej oblasti.
     	V roku 2006 bude SR napomáhať ďalšej konsolidácii konzultačného mechanizmu medzi MZV SR a MZV ČR o predmetoch spoločného záujmu a o dôležitých otázkach medzinárodných vzťahov v celosvetovom aj regionálnom kontexte, vrátane agendy liberalizácie vízového režimu s USA.
Poľská republika
	 Jadro slovensko-poľskej spolupráce je v spoločných záujmoch v európskej, regionálnej, bezpečnostnej a ekonomickej oblasti. V tomto kontexte bude potrebné v najbližšej budúcnosti vytvoriť dobré podmienky pre aktívny trvalý politický partnerský dialóg na všetkých úrovniach. 
     	Tieto zámery by sa v praxi mali prejaviť v intenzívnej priamej komunikácii a stykových akciách na rôznych úrovniach, pričom osobitný dôraz bude položený na osobné kontakty prezidentov, premiérov, ministrov zahraničných vecí  a ďalších členov vlád oboch krajín, ako aj šéfov parlamentov a parlamentných výborov. 
     	Rozvoj vzťahov s Poľskom bude SR naďalej považovať za organickú súčasť svojej zahraničnej politiky. V zásade bude SR pokračovať vo vedení a rozvíjaní vyváženého a cieleného politického dialógu, pričom bude presadzovať koncepčnosť rozvoja medzištátnych a medzivládnych kontaktov a ich väzbu na priority vzájomných vzťahov. 
V nadchádzajúcom období bude mať v slovensko-poľských vzťahoch podstatný význam koordinácia a zlaďovanie stanovísk a postojov v otázkach legislatívy a agendy EÚ a jej reformy, a to v rovine dvojstrannej a tiež vo formáte V4. V roku 2006 bude SR napomáhať ďalšej konsolidácii konzultačného mechanizmu medzi MZV SR a MZV PR o predmetoch spoločného záujmu a dôležitých otázkach medzinárodných vzťahov v celosvetovom aj regionálnom kontexte, vrátane agendy liberalizácie vízového režimu s USA.
Maďarská republika
SR bude pokračovať v rozvoji spolupráce s Maďarskou republikou  na  báze Základnej zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci, ako aj spoločného členstva v EÚ a NATO. Zvýšená pozornosť bude napriek parlamentným voľbám v MR v apríli a v SR v septembri 2006 venovaná bilaterálnemu dialógu na všetkých úrovniach s cieľom pragmatickej orientácie slovensko–maďarských vzťahov do budúcnosti. SR má záujem na dynamizácii činnosti a účinnejšom využívaní zmiešaných komisií vytvorených s cieľom napomáhať plneniu základnej zmluvy v celom jej rozsahu.
Ďalšiemu rozvoju cezhraničnej spolupráce by mal pomôcť o.i. pokrok v budovaní infraštruktúry, konkrétne sa očakáva vybudovanie dvoch mostov na rieke Ipeľ. 
V roku 2006 chce SR konštruktívne pokračovať v expertných rokovaniach o vykonaní rozhodnutia Medzinárodného súdneho dvora vo veci Gabčíkovo–Nagymaros. Takisto je potrebné pokračovať v expertných rokovaniach o revízii zmluvno–právnej základne.
Rakúska republika
Vzájomné bilaterálne vzťahy nie sú zaťažené žiadnym otvoreným problémom, pozornosť treba však naďalej venovať niektorým otázkam, ktoré obe strany vnímajú  citlivo (napr. otázka rozvoja jadrovej energetiky, slobodný pohyb osôb, poskytovanie služieb a pod.). 
K prioritným oblastiam bude aj naďalej patriť rozvoj cezhraničnej spolupráce, najmä v regióne rieky Moravy. 
Otvorenou otázkou ostáva dobudovanie primeranej dopravnej infraštruktúry, najmä diaľničného spojenia medzi Viedňou a Bratislavou (do konca r. 2007) a rozvoj železničného a vodného spojenia. 
V prvom polroku 2006 bude Rakúsko predsedníckou krajinou EÚ. Slovenská zahraničná politika využije v tomto období spoluprácu s Rakúskom pri presadzovaní vlastných záujmov v EÚ. 
Počas rakúskeho predsedníctva sa zintenzívni koordinácia v riešení problémov Západného Balkánu, ktorý patrí medzi priority zahraničnej politiky tak SR ako aj  Rakúska. 

4.2. Visegrádska spolupráca
Visegrádska spolupráca ostáva jednou z hlavných priorít zahraničnej politiky SR ako prvoradý formát spolupráce v regióne strednej Európy. Pravidelné stretnutia najvyšších ústavných činiteľov krajín V4 považujeme za dôkaz vôle všetkých krajín V4 pokračovať v spolupráci. Dlhodobo podporujeme prehĺbenie spolupráce Visegrádskej štvorky o.i. v nasledujúcich oblastiach:
-	v spoločnom úsilí smerujúcom k pristúpeniu krajín V4 k Schengenskej dohode;
-	v rozširovaní spolupráce krajín V4 na pôde EÚ a ďalších medzinárodných organizácií;
-	rozvoja spoločnej infraštruktúry v prioritných oblastiach;
-	v konkrétnej cezhraničnej spolupráci.
Perspektívnou zostáva spolupráca krajín V4 v rámci procesu prípravy realizácie Finančnej perspektívy EÚ na obdobie rokov 2007 – 2013 a spoločné aktivity v rámci implementácie Európskej susedskej politiky. SR podporí aj dynamizujúcu sa spoluprácu vyšších územných celkov krajín V4.
	Od 1.7.2006 preberie SR na 12 mesiacov funkciu predsedníckej krajiny vo V4. K najvýznamnejším podujatiam bude patriť summit prezidentov krajín V4 v ČR v prvej polovici nášho predsedníctva a summit predsedov vlád V4 na konci tohto obdobia.
Popri existujúcej spolupráci s Beneluxom sa SR bude snažiť o zintenzívnenie spolupráce V4 s Baltickým zhromaždením a Baltickou radou ministrov, vzhľadom na blízkosť záujmov v EÚ. Bude tiež pokračovať v orientácii visegrádskej spolupráce na východných susedov EÚ. SR bude naďalej podporovať snahu krajín V4 pomáhať pri implementácii Akčného plánu EÚ – Ukrajina, ako aj pri demokratizačnom procese Bieloruska. Budeme sa snažiť o zachovanie vysokého kreditu diplomacií krajín V4 na Balkáne. Na základe vlastných transformačných a integračných skúseností chceme pomôcť identifikovať záujmy a potreby krajín západného Balkánu.
Konkrétne aj v rámci činnosti Medzinárodného visegrádskeho fondu budeme pokračovať v podpore Visegrádskeho štipendijného podprogramu pre Ukrajinu a v podpore projektov napomáhajúcich formovaniu spoločnej Európskej susedskej politiky (ENP) vo vzťahu k Bielorusku, Moldavsku, Ukrajine a ďalším štátom východnej Európy.
Slovensko, podporované PR a ČR, je za zachovanie súčasného formátu a osvedčenej značky V4, pričom sa nebráni prizývaniu ďalších krajín na podujatia V4, ak je to účelné.

4.3 Regionálna a cezhraničná spolupráca 
V  roku 2006 sa bude MZV SR naďalej podieľať na vykonávaní medzivládnych dohôd o cezhraničnej spolupráci so všetkými susediacimi krajinami, participovať na práci medzivládnych komisií pre cezhraničnú spoluprácu a podporovať spoluprácu v rámci euroregiónov. MZV bude prispievať k vytváraniu optimálnych podmienok pre čerpanie finančných prostriedkov z programu INTERREG III. A (SR-PL, SR-CZ, SR–AT), trilaterálneho programu INTERREG III. A  - TACIS (SR-HU–UA) a INTERREG III. B/CADSES (transnacionálna spolupráca). 
Rezort sa bude zúčastňovať na procese legislatívnej prípravy nových finančných nástrojov EÚ pre oblasť vonkajších vzťahov, ktoré nadobudnú platnosť v rámci novej finančnej perspektívy v programovacom období rokov 2007 – 2013. Ide predovšetkým o jednotný predvstupový nástroj (IPA), určený na pokrytie vymedzených cieľových oblastí v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách a Európsky nástroj susedstva a partnerstva (ENPI) v prospech tretích krajín, zahrnutých do ENP, ktoré obsahujú aj komponent pre podporu cezhraničnej spolupráce.

5. ĎALŠIE OBLASTI DVOJSTRANNEJ SPOLUPRÁCE

V oblasti bilaterálnej spolupráce s krajinami EÚ a NATO budeme v roku 2006 naďalej zabezpečovať rozvoj stykov s dôrazom na tradičné väzby a kľúčových partnerov. Politický dialóg sa sústredí na hľadanie styčných bodov a na presadzovanie slovenských stanovísk v rámci týchto zoskupení. V súvislosti s  členstvom SR v BR OSN budeme činnosť orientovať na úzku spoluprácu SR s krajinami, ktoré majú široké skúsenosti s pôsobením v tejto inštitúcii za účelom konzultácií a výmeny skúseností, predovšetkým so stálymi členmi UK a FR.
V oblasti tradičnej bilaterálnej agendy sa činnosť sústredí na vyhľadávanie možností napomáhajúcich rozvoju obojstranne výhodnej bilaterálnej spolupráce v oblasti politickej, hospodárskej, vedecko-technickej, školskej, kultúrnej a v ďalších oblastiach. Popri existujúcich veľmi dobrých kontaktoch na politické špičky a predstaviteľov vlády budeme postupne rozširovať akčný rádius činnosti horizontálne (regióny) i vertikálne na ďalšie úrovne spoločenskej štruktúry krajín pôsobenia tak, aby sa bilaterálne vzťahy s týmito krajinami postupne rozširovali a dotvárali ako čoraz hustejšia sieť prepojení medzi rôznymi subjektami s potenciálom medzinárodnej spolupráce.

5.1. Vzťahy so štátmi NATO a Európskej únie
Spojené štáty americké 
Rozvoj všestranných vzťahov s USA bude naďalej tvoriť jednu z hlavných priorít bilaterálnej diplomacie SR s osobitným dôrazom na oblasť zahraničnej politiky a bezpečnosti ako aj ekonomickej spolupráce. Rovnako však s ohľadom na vplyv USA počas nášho členstva v Bezpečnostnej rade OSN, kde budú USA pre SR jedným z našich hlavných partnerov. Ako člen EÚ a NATO sa budeme podieľať na spolupráci s USA aj vo formáte USA-EÚ, USA-NATO. Spolupráca SR s USA v multilaterálnej oblasti tak nadobudne osobitný význam. 
Základnými prioritami zahraničnej politiky SR voči USA v roku 2006 bude ďalšie udržiavanie pozitívneho mena SR ako spoľahlivého transatlantického spojenca USA a prenášanie tohto faktu nielen do úspešného presadzovania našich národných záujmov v zahraničnopolitickej oblasti, ale aj do bilaterálnej relácie. Využívať sa na to budú vzájomné návštevy na čo najvyššej úrovni. Aj naďalej sa budeme usilovať o dosiahnutie pokroku pri začleňovaní SR do bezvízového programu USA Patričnú pozornosť bude potrebné venovať šíreniu úspechu amerických investorov v SR a získavaniu nových investícií z USA. 
V r.2006 pripravujeme otvorenie dvoch nových honorárnych konzulátov - v Bostone a v Las Vegas. Budeme tiež skvalitňovať koordináciu ekonomickej diplomacie s postojmi a krokmi EÚ. Záujmom SR bude lepšie využívanie programov transatlantickej agendy.
Kanada
Vo vzťahoch s Kanadou zintenzívnime snahy o zjednodušenie vízového režimu pre slovenských občanov s perspektívou jeho zrušenia tak po bilaterálnej línii ako aj prostredníctvom dialógu EÚ-Kanada. Po voľbách v Kanade a v SR budeme podporovať zintenzívnenie politických stykov na najvyššej úrovni, pričom sa budeme snažiť využiť zvýšený záujem Kanady o stredoeurópsky región na zvýšenie prílevu PZI a rast obchodnej výmeny. Aj naďalej budeme podporovať rozšírenie možností pre štúdium našich občanov na kanadských univerzitách a pre výmenné programy medzi vzdelávacími a vedeckými inštitúciami oboch krajín. SR bude naďalej podporovať úsilie Kanady o otvorenie jej rezidentného zastupiteľského úradu v Bratislave.
Nemecká spolková republika 
Nemecko je kľúčovou krajinou EÚ a jeho širokospektrálna európska politika vytvára priestor nielen na udržiavanie, ale aj prehlbovanie intenzívnych kontaktov a politického dialógu. Dobré možnosti spolupráce sa naskytujú v oblasti SZBP, kde existujú viaceré oblasti spoločného záujmu. SR sa bude snažiť využiť ponuku nemeckej strany na výmenu skúseností z pôsobenia na poste nestáleho člena BR OSN a konkrétnych poznatkov a informácií najmä z krízových oblastí. 
Dôležité bude sledovať pozície novej nemeckej vlády k transatlantickým vzťahom a ťažiskovým oblastiam angažovania sa DE v Afganistane, Iraku, na Balkáne a v iných krízových oblastiach. V tejto súvislosti budeme osobitnú pozornosť venovať spolupráci SR a DE v rámci nemeckého provinčného rekonštrukčného tímu v Kunduse v Afganistane.
V oblasti bilaterálnych vzťahov bude rozhodujúce zachovať kontinuitu i intenzitu kontaktov a spolupráce tak na spolkovej, ako aj krajinskej úrovni. Po etablovaní novej vlády bude dôležité postupne presadzovať realizáciu politických kontaktov na najvyššej úrovni, ako i na úrovni ministra ZV. V oblasti hospodárskej spolupráce je potrebné osobitnú pozornosť venovať predovšetkým podpore vytvárania a fungovania malých a stredných podnikov.
Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska
Základné zameranie zahraničnej politiky SR vo vzťahu k UK v roku 2006 sa bude orientovať na posilňovanie vzájomného partnerského dialógu najmä v principiálnych otázkach globálnej bezpečnosti, európskej integrácie a transatlantického dialógu. 
Do vzájomných vzťahov pridáva novú dimenziu členstvo SR v BR OSN od roku 2006. S UK ako stálym členom BR OSN so širokou sieťou diplomatických zastúpení vo svete, vrátane krízových oblastí, budeme intenzívne komunikovať na všetkých úrovniach.
Pri presadzovaní zrušenia prechodného obdobia na voľný pohyb pracovných síl v rámci EÚ bude potrebné sústrediť sa na skúsenosti administratívy UK s neuplatňovaním prechodných období na voľný pohyb pracovníkov z NČK, ktoré by poslúžili pri procese prehodnocovania týchto obmedzení aj v ďalších krajinách EÚ-15. V rámci rozvoja bilaterálneho politického dialógu bude treba pokračovať v presadzovaní recipročných návštev predsedu Dolnej snemovne, predsedu vlády a ministra zahraničných vecí UK v SR.
	V súvislosti so záujmom posilniť ekonomickú spoluprácu bude treba venovať pozornosť propagácii SR v UK ako úspešnej reformovanej ekonomiky s priaznivým podnikateľským prostredím pre investorov, vrátane stredných a malých podnikov.
Francúzska republika
Francúzsko (FR) je kľúčovým hráčom na medzinárodnej scéne presadzujúcim multilaterálny prístup riešenia konfliktov a jedným z dôležitých hráčov európskej integrácie.
	V európskej problematike bude potrebné sledovať vplyv vnútropolitického kontextu (neúspešné referendum k EÚZ, prezidentské a legislatívne voľby na r. 2007) na prijímanie pozícií FR v EÚ. V oblasti bilaterálnych stykov sa očakáva predovšetkým uskutočnenie plánovanej návštevy prezidenta FR J.Chiraca v SR
Vzhľadom na nestále členstvo SR v BR OSN v rokoch 2006 - 2007 bude prioritou vzťahov s FR zintenzívnenie kontaktov v záujme získavania skúseností FR z pôsobenia v tomto orgáne, z riešenia kríz na základe mandátu OSN (Pobrežie Slonoviny) a z boja proti terorizmu. V kontexte členstva SR v NATO bude SR sledovať tendencie FR zintenzívniť svoju aktívnu reintegráciu do štruktúr aliancie, ako aj vývoj francúzskych pozícií k rozvoju transatlantických vzťahov. Pokračovať v konzultáciách bude potrebné aj v súvislosti s prioritou FR, ktorou je EBOP. FR nesie výraznú váhu zodpovednosti za udržanie bezpečnosti na Západnom Balkáne, ktorý je jednou z priorít zahraničnej politiky SR. Potrebné bude monitorovanie francúzskych stanovísk k vývoju v subsaharskej Afrike, kde FR v súvislosti s riešením konfliktov presadzuje politické angažovanie a mediáciu regionálnych zoskupení, mobilizáciu BR OSN, EÚ a medzinárodných finančných inštitúcií.
V budúcom období bude potrebné klásť dôraz na rozvíjanie spolupráce jednotlivých rezortov. Osobitnú pozornosť bude SR venovať ďalšiemu rozvoju hospodárskej spolupráce, podpore sľubne sa rozvíjajúcemu prílevu francúzskych investícií do SR a slovenskému exportu na francúzsky trh. Preklenutiu prechodných opatrení na voľný pohyb pracovných síl vyplývajúcich zo zmluvy o pristúpení SR k EÚ by mala pomôcť pripravená Dohoda medzi vládou SR a vládou FR o výmenách mladých odborných pracovníkov. Vo francúzskom prostredí má osobitný význam kultúrna spolupráca a prezentácia slovenskej kultúry vo FR.
Talianska republika 
Napriek kumulácii riadnych parlamentných a prezidentských volieb v Taliansku (IT) v 2. štvrťroku 2006 (a následných parlamentných volieb v SR) by bolo vhodné pripraviť návštevu prezidenta SR a sústrediť pozornosť na prípravu oficiálnej návštevy ministra ZV SR v Taliansku. 
Ťažiskom spolupráce v r. 2006 bude európska agenda. V otázke reformy OSN, kde sa názory SR a IT rozchádzajú, bude potrebné pracovať na prípadnom zblížení stanovísk. Priestor na intenzívnejšiu spoluprácu vzniká v súvislosti s nestálym členstvom SR v BR OSN v r. 2006-2007 a Talianska v r. 2007-2008. 
V oblasti kultúry bude žiadúce pripraviť nový Vykonávací program ku kultúrnej dohode na roky 2006-2010. Okrem toho bude potrebné vyvinúť úsilie s cieľom primäť taliansku stranu k ukončeniu revízie zmluvnej základne so SR. Zámer MV SR vyslať policajného pridelenca SR na ZÚ v Ríme posilní spoluprácu v rezorte vnútra.
Holandské kráľovstvo
	Zahraničná služba SR bude v roku 2006 v Holandsku (NL) pokračovať v presadzovaní realizácie návštevy hlavy štátu, holandskej kráľovnej Beatrix na Slovensku. V oblasti rozvoja bilaterálnych kontaktov predstaviteľov SR a NL na najvyššej úrovni bude úsilie zamerané i na prípravu návštevy predsedu vlády SR v Holandsku, ktorá sa pôvodne mala konať v roku 2005, no z termínových dôvodov bola odložená. Na parlamentnej úrovni budeme presadzovať návštevu predsedu holandského zákonodarného zboru, zvlášť preto, že návšteva na tejto úrovni sa v histórii slovensko-holandských vzťahov doteraz ešte neuskutočnila.
   	V oblasti hospodárskej spolupráce budú bilaterálne aktivity v roku 2006 zamerané na ďalší prílev investícií NL do ekonomiky SR a upevnenie postavenia NL ako najväčšieho zahraničného investora v SR, pričom dôraz sa bude klásť najmä na podporu investícií malých a stredných firiem v strojárskom, osobitne automobilovom priemysle. Pozornosť sa bude sústreďovať i na vyhľadávanie nových možností pre umiestnenie slovenského tovaru na NL trhu s cieľom zachovať, prípadne ešte zvýšiť doterajšie aktívne saldo v prospech SR. Napomáhať tomu budú aj 4 etablované honorárne konzuláty SR v NL.
Írska republika
	Prioritou zahraničnej politiky SR voči Írsku (IE) bude zintenzívnenie bilaterálnych kontaktov. V tomto kontexte sa v roku 2006 zameriame na presadzovanie návštevy prezidenta SR v IE. Pozornosť bude venovaná i rozvoju stykov na vyššej vládnej úrovni a zníženiu deficitu v medziparlamentnej spolupráci.
	Z pohľadu otvorenia pracovného trhu Írska pre nové ČK bude dôležité vyhodnocovať doposiaľ obojstranne pozitívnu skúsenosť a relevantné argumenty vhodne používať pri rokovaniach s tými krajinami EÚ, ktoré zaviedli prechodné obdobie na voľný pohyb pracovných síl. V nadchádzajúcom období je možné predpokladať aj vyššiu dynamiku obchodno-ekonomickej spolupráce, k čomu pozitívne prispelo nedávne zriadenie obchodného oddelenia na ZÚ SR v Dubline.
Belgické kráľovstvo
Zahraničná politika SR voči BE sa bude v priebehu roka 2006 sústreďovať na zintenzívnenie politického dialógu na najvyššej úrovni, v rámci ktorého sa plánuje návšteva predsedníčky Senátu BE resp. predsedu Snemovne reprezentantov BE v SR. V roku 2006 sa predpokladá uskutočnenie oficiálnej návštevy ministra ZV BE v SR, ako aj stretnutie štátnych tajomníkov MZV oboch krajín. Jednou z nosných úloh bude získanie termínu pre uskutočnenie štátnej návštevy belgického kráľa Alberta II. v SR v roku 2007.
Veľká pozornosť bude venovaná rozvoju spolupráce medzi SR a regiónmi a jazykovými spoločenstvami BE. kde by sa v úvode r.2006 malo uskutočniť zasadnutie zmiešaných komisií, ktoré prerokujú a podpíšu programy spolupráce pre najbližšie obdobie.  V roku 2006 bude SR cieľovou krajinou pomoci poskytovanej Flámskom vybraným krajinám SVE. 
Významná pozornosť bude venovaná ekonomickej spolupráci. V tejto oblasti bude nápomocná a dôležitá aktívna spolupráca s HK SR v Gente a Antverpách a otvorenie nového HK v Liège. V súvislosti s členstvom SR v BR OSN sa SR bude  zameriavať na získavanie skúseností a stanovísk belgickej strany najmä z konfliktných oblastí, pri riešení ktorých sa BE angažuje. Dôležitým tematickým momentom bilaterálnych kontaktov bude belgické predsedníctvo v OBSE v r.2006. SR bude aktívne participovať na ďalšom rozvoji spolupráce vo formáte V4 – Benelux. 
Luxemburské veľkovojvodstvo 
Rozvoj bilaterálnej spolupráce medzi SR a Luxemburska (LU) bude v r.2006 nadväzovať na aktivity z r.2005. Ide predovšetkým o rozpracovanie výsledkov štátnej návštevy delegácie vedenej veľkov. Henrim v SR v dňoch 7.–9.9.2005, ktorej členmi boli aj  minister ZV LU a minister hospodárstva LU. Návšteva bola sprevádzaná významnou misiou luxemburských podnikateľov na čele s korunným princom Guillaumeom. SR vyvinie úsilie realizovať oficiálnu návštevu predsedu vlády LU. Po parlamentných voľbách v LU a vymenovaní L.Weilera do funkcie predsedu parlamentu LU sa očakávajú stykové aktivity aj na úrovni najvyšších predstaviteľov parlamentov oboch krajín. V roku 2006 by sa malo zvážiť začatie príprav otvorenia ZÚ SR v LU, ktoré je zatiaľ pokrývané zo ZÚ SR v Bruseli.
Španielske kráľovstvo
Prioritnou úlohou v oblasti kontaktov najvyšších predstaviteľov SR v Španielsku (ES) bude úsilie o realizáciu návštevy prezidenta SR v ES. Pokiaľ ide o spoluprácu na úrovni parlamentov, je potrebné pokračovať v snahe o odstránenie existujúceho deficitu návštev španielskeho parlamentu v SR a zamerať sa na prípravu cesty členov Zmiešaného výboru pre EÚ a Zahraničného výboru Kongresu ES do SR. 
V súvislosti s pôsobením SR v BR OSN bude hlavnou úlohou získanie španielskych skúseností z predchádzajúceho pôsobenia ES v tejto inštitúcii.  
Značný priestor pre rozšírenie slovensko-španielskej spolupráce naďalej existuje predovšetkým v hospodárskej oblasti, kde sa aj v roku 2006 predpokladá účasť firiem zo SR na významných medzinárodných veľtrhoch v ES. Budeme podporovať investície z ES do SR, presadzovať uskutočnenie obchodných misií slovenských podnikateľských subjektov v ES a pomáhať španielskym importérom.
SR bude vyvíjať snahu na vytváranie inštitucionálnych možností a kontaktov na prezentáciu regiónov a spoluprácu na regionálnej úrovni. V oblasti kultúry a školstva bude  naším záujmom presadzovať rozšírenie Cervantesovej auly na Cervantesov inštitút.
Portugalská republika
	Cieľom bude udržať pozitívny trend vo vývoji vzájomných bilaterálnych vzťahov, v ktorých došlo od vstupu SR do EÚ k výraznému kvalitatívnemu posunu. Ďalším impulzom pre ich rozvoj by mala byť aj realizácia odloženej oficiálnej návštevy prezidenta Republikového zhromaždenia PT J. Gamu v SR v priebehu druhého polroka 2006. SR sa zameria na rozvoj vzťahov vo všetkých oblastiach s akcentom na ekonomickú spoluprácu a bude pokračovať v získavaní potencionálnych investorov smerom k SR, predovšetkým tzv. veľkej kľúčovej portugalskej investície v SR, ktorá by stimulovala rozvoj spolupráce v ďalších oblastiach. K tomu by mala napomôcť i plánovaná návšteva ministra hospodárstva a inovácií PT v SR. 
SR v rámci nestáleho členstva v BR OSN využije možnosti tesnejšej  spolupráce s PT, ktoré bolo v minulosti dvakrát nestálym členom BR OSN (1978-80, 1997-1999). 
V oblasti európskej agendy bude potrebné pozorne analyzovať portugalskú cestu smerom k  EMÚ (1999), vyhodnocovať  portugalské postoje ku kľúčovým európskym otázkam PT je pre SR stále laboratóriom z hľadiska využitia skúseností a postupov krajiny v prvých rokoch po vstupe do EÚ. Projektom Visit Slovakia bude v roku 2006 pokračovať séria úspešných širokospektrálnych prezentačných podujatí SR v PT (Slovakia In 2004, Discover Slovakia 2005)  v spolupráci s ostatnými zainteresovanými inštitúciami v SR. 
Slovinská republika
	Nadväzujúc na výsledky oficiálnej návštevy prezidenta SR v Slovinsku v júli 2005 bude potrebné i naďalej efektívne využívať všetky stretnutia na najvyššej úrovni i mimo SI na prehlbovanie priaznivých a rozvinutých vzťahov so slovinskou administratívou, pokračovať v udržaní vzájomnej dôvery a rozvíjaní širšieho rozmeru európskej a transatlantickej spolupráce. SR má so Slovinskom zhodné názory na väčšinu otázok EÚ a zhodný záujem o skorý vstup do schengenskej zóny a EMÚ. Obe krajiny môžu tiež účinne spolupracovať voči krajinám Západného Balkánu, vrátane pomoci Chorvátsku v jeho prístupovom procese do EÚ.
Dánske kráľovstvo
Slovenská strana bude v rozvoji bilaterálnych kontaktov s Dánskom (DK) aktívne využívať programovú snahu dánskej strany o komplexný rozvoj vzťahov s malými a stredne veľkými krajinami na pôde EÚ a NATO s cieľom koordinovane presadzovať spoločné záujmy.
Základnými východiskami v rozvoji bilaterálnych vzťahov sú absencia otvorených alebo sporných otázok vo vzájomných vzťahoch, objektívne podmienený záujem oboch strán o spoluprácu na základe zhody alebo blízkosti postojov k rozhodujúcim medzinárodno-politickým otázkam a prirodzená vzájomná podpora SR a DK ako veľkosťou a významom porovnateľných krajín s podobnými záujmami.
	Budeme sa usilovať o pokračovanie intenzívneho bilaterálneho politického dialógu formou realizácie návštevy vysokých ústavných činiteľov. Dôležitou súčasťou činnosti bude vytváranie podmienok pre realizáciu recipročnej návštevy predsedu vlády DK v SR a predsedu dánskeho parlamentu na Slovensku, ako aj pre prehĺbenie pracovného dialógu zákonodarných zborov oboch krajín na úrovni výborov.
Švédske kráľovstvo
Bilaterálne vzťahy SR a Švédska (SE) sú bez otvorených problémov a sú výraznou mierou prekrývané európskou spoluprácou v záujme konzultovania a zosúlaďovania národných pozícií k jednotlivým spoločným európskym politikám. SE venuje značnú pozornosť konceptu Európskej susedskej politiky osobitne vo vzťahu k Ukrajine a je pripravené využívať slovenské skúsenosti. V prvom polroku 2006 sa počíta s uskutočnením návštevy predsedu NR SR vo SE.
Fínska republika
Hlavným cieľom zahraničnej politiky SR vo Fínsku (FI) v roku 2006 bude pokračovať v dialógu a rozvoji bilaterálnych slovensko-fínskych vzťahov, orientovaných na presadzovanie spoločných záujmov a výmenu skúseností v rámci EÚ. Priestor na spoluprácu medzi SR a FI sa otvára tiež v oblasti stabilizácie pomerov na Západnom Balkáne, ktorej FI prikladá veľký význam. V prvej polovici roka 2006 sa predseda NR SR zúčastní osláv 100. výročia činnosti Parlamentu FI. Uvedená návšteva nadviaže na predchádzajúcu intenzívnu spoluprácu národných parlamentov.
Estónska republika
SR chce orientovať bilaterálne vzťahy s Estónskom (EE) na harmonizáciu postojov k aktuálnym otázkam EÚ, spoluprácu vo vojenskej oblasti, budovanie a aktualizáciu zmluvnej základne, impulzy pre dvojstrannú hospodársku a kultúrnu spoluprácu aj ponuku výmeny skúseností SR v oblasti postavenia národnostných menšín a menšinových jazykov. V roku 2006 by sa malo zvážiť začatie príprav otvorenia ZÚ SR v EE, ktoré je zatiaľ pokrývané zo ZÚ SR v Rige.
Litovská republika
	Spomedzi pobaltských krajín je Litva (LT) najbližšia SR geograficky aj veľkosťou. To vytvára dobré predpoklady pre rozvoj hospodárskej spolupráce, ale aj vzájomnú podporu v otázkach EÚ, vrátane jadrovej energetiky. V roku 2006 sa by sa malo zvážiť začatie príprav otvorenia zastupiteľského úradu SR v LT, ktorú zatiaľ pokrýva ZÚ SR v Rige.
Lotyšská republika
	Vzájomné vzťahy sa rozvíjajú bez problémov aj vďaka pôsobeniu veľvyslanectva SR v Rige a ich obsahom je čoraz viac spolupráca v EÚ. V roku 2006 by mala SR navštíviť prezidentka Vaira Vike-Freiberga. Významný moment v prezentácii Slovenska v Lotyšsku môžu predstavovať majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji, v Rige v dňoch 5.5.-17.5.2006.
Nórske kráľovstvo 
Dlhodobým cieľom zahraničnej politiky SR voči Nórsku (NO) zostáva postupné zintenzívňovanie vzájomných vzťahov, a to tak z hľadiska politického, ako aj obchodno–ekonomického vrátane rozvoja cestovného ruchu. Jednou z prioritných úloh spolupráce SR s NO v roku 2006 bude implementácia využívania prostriedkov z finančných mechanizmov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Slovensko bude aj v roku 2006 pokračovať v rozhovoroch o možnostiach zrušenia či skrátenia prechodného obdobia pre voľný pohyb pracovných síl. Potrebné bude zintenzívňovať s NO spoluprácu a vzájomnú podporu kandidatúr do orgánov medzinárodných organizácií. Vychádzajúc z členstva a záväzkov v NATO bude SR pokračovať v partnerskej spolupráci v obrannej a bezpečnostnej politike. V oblasti zmluvno-právnych vzťahov s NO úlohou je finalizácia medzivládnej dohody o medzinárodnej cestnej, osobnej a nákladnej doprave. V slovensko-islandských vzťahoch je nutné naďalej vyvíjať iniciatívu v záujme ukončenia revízie zmluvnej základne.
Islandská republika 
Podobne ako s NO, aj s Islandom (IS) bude jednou z prioritných úloh spolupráce SR v roku 2006 implementácia využívania prostriedkov z finančných mechanizmov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Slovensko bude aj v roku 2006 pokračovať v rozhovoroch o možnostiach zrušenia či skrátenia prechodného obdobia pre voľný pohyb pracovných síl. Vychádzajúc z členstva a záväzkov v NATO bude SR pokračovať v partnerskej spolupráci v obrannej a bezpečnostnej politike. V slovensko-islandských vzťahoch je nutné naďalej vyvíjať iniciatívu v záujme ukončenia revízie zmluvnej základne.
Helénska republika 
Rok 2006 prináša priaznivé podmienky pre rozvoj dvojstrannej aj multilaterálnej spolupráce medzi SR a Gréckom (GR). Obe krajiny budú v r. 2006 na poste nestálych členov v BR OSN, čo vytvára priestor pre úzku spoluprácu. V bilaterálnej oblasti bude úsilie zamerané na ďalší rozvoj stykových aktivít a preverenie možností na uskutočnenie recipročných oficiálnych návštev prezidenta SR a predsedu vlády SR v GR. Bude tiež  potrebné vyvinúť úsilie na uzatvorenie v minulosti rozpracovaných zmluvných dokumentov – dohody o medzinárodnej cestnej doprave a readmisnej dohody. V spolupráci s rezortmi kultúry a školstva sa bude pripravovať program spolupráce v oblasti školstva a kultúry  na obdobie od r. 2006. V oblasti kultúry bude pozornosť venovaná projektu Patras - európske hlavné mesto európskej kultúry 2006. V hospodárskej a obchodnej oblasti je cieľom podporovať vzájomný slovensko-grécky obchod, možnosti získania investícií z GR do SR, ako aj rozširovanie dvojstranného turistického ruchu, najmä zvýšenie počtu gréckych turistov do SR. Chceme ďalej motivovať účasť slovenských firiem na medzinárodných výstavách organizovaných v GR (vrát. výstavy špec. techniky DEFENDORY 2006), ktorá zatiaľ zďaleka nedosahuje žiadanú úroveň a nezodpovedá ani verbálne prezentovanému záujmu slovenských subjektov. 
Cyperská republika
ZÚ SR v Nikózii bude naďalej aktívnym hráčom pri bikomunitných stretnutiach lídrov grécko-cyperských a turecko-cyperských politických strán v mierovom procese rozdeleného ostrova. Ťažiskom slovenskej diplomacie na Cypre (CY) bude monitorovanie vývoja a hľadanie riešení cyperského problému vo väzbe na naše nestále členstvo v BR OSN. SR podporuje riešenie cyperského problému na báze rezolúcií OSN, ktoré zakotvujú územnú celistvosť a zvrchovanosť CY. K významnému postaveniu slovenskej diplomacie na Cypre prispieva kontingent príslušníkov OS SR v rámci mierovej misie OSN UNFICYP. SR ako ČK EÚ by mala tiež prispieť k implementácii nariadení EK o finančnej pomoci a  priamom obchode s turecko-cyperskou komunitou, a tiež vyvíjať tlak na cyperskú stranu, aby prijala turecký návrh na súbežné zrušenie blokovania prístavov a letísk na juhu a severe ostrova. V roku 2006 možno predpokladať ďalšie kontakty na vládnej i parlamentnej úrovni v rámci multilaterálnych akcií. Zvýšenú pozornosť bude potrebné venovať pozíciám CY k aktuálnym otázkam EÚ a monitorovať aktivity CY vo vzťahoch s tretími krajinami. 
Malta
Spolupráca bude v r. 2006 zameraná predovšetkým na európsku agendu. Plánovaná návšteva PPV a ministra vnútra a spravodlivosti Malty v SR umožní výmenu skúseností v oblasti nelegálnej migrácie a boja proti organizovanému zločinu. Vymenovanie nového honorárneho konzula SR na Malte napomôže zintenzívneniu bilaterálnej spolupráce v hospodárskej a kultúrnej oblasti.
Rumunsko
Ťažiskom spolupráce s Rumunskom (RO) bude politická a ekonomická oblasť a eurointegračná agenda. Obidve krajiny budú naďalej kooperovať v rámci svojho členstva v NATO. SR bude podporovať RO v jeho vrcholiacom úsilí o vstup do EÚ k 1.1.2007. Pokračovať bude spolupráca aj v ďalších medzinárodných organizáciách – zvlášť v SEI, Dunajskej komisii, RE (od nov. 2005 RO predsedá VM RE) a.i. SR sa zúčastní Svetového summitu frankofónie v Bukurešti v septembri 2006. 
V bilaterálnej spolupráci bude SR pokračovať v nadviazanom priamom dialógu medzi ministerstvami zahraničných vecí, výmene skúseností a poznatkov prostredníctvom expertných skupín najmä v rezortoch hospodárstva, vnútra, obrany, školstva, kultúry. Bude pokračovať spolupráca na parlamentnej úrovni ako aj spolupráca miest a regiónov. V roku 2006 sa predpokladá recipročná návšteva predsedu Snemovne poslancov rumunského parlamentu v SR. V ekonomickej oblasti bude spolupráca zameraná hlavne na obchodnú výmenu, kde hlavný podiel SR bude predstavovať export trhových a priemyselných výrobkov. Na r.2006 je plánované 7.zasadnutie medzivládnej zmiešanej komisie pre hospodársku a vedeckotechnickú spoluprácu medzi SR a RO v Bratislave. Už tradične osobitnú pozornosť bude SR venovať spolupráci so slovenskou krajanskou komunitou, hlavne pomoci pre slovenské školy a pri zlepšovaní infraštruktúry oblastí osídlených krajanmi. 
Bulharsko
Východiskom zahraničnej politiky SR voči Bulharskej republike (BG) bude záujem o ďalší rozvoj bilaterálnych vzťahov, a to na základe konštruktívneho politického dialógu na všetkých úrovniach. SR bude pokračovať v podpore úsilia BG o plnenie záväzkov vyplývajúcich z prístupovej dohody do EÚ a v prípade záujmu bude poskytovať pomoc na základe skúseností z prístupového procesu  SR. Naďalej bude rozvíjaná spolupráca v rámci NATO, posilňovaný vzájomný dialóg prostredníctvom zintenzívnenia politických kontaktov formou bilaterálnych stykových aktivít. SR bude usilovať o vytváranie podmienok pre intenzívnejší rozvoj hospodárskej spolupráce v záujme zvyšovania úrovne obchodnej výmeny a stimulovať realizáciu vzájomných investičných projektov. Dôraz bude kladený na posilnenie účasti v spolupráci na regionálnych projektoch na Balkáne. V súlade s Koncepciou rozširovania siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnym konzulárnym úradníkom na roky 2003-2007 ZÚ Sofia pristúpi k realizácii konkrétnych úkonov spojených so zriadením prvého honorárneho konzulátu v BG, pravdepodobne vo Varne, resp. Burgase. V zmluvno-právnej oblasti bude pripravená na podpis medzivládna dohoda o readmisii osôb. 
Turecko
Vo vzťahu k Tureckej republike (TR), s ktorou EÚ  začala 3.10.2005 rokovať o členstve, budeme v roku 2006 pokračovať v politickom dialógu na všetkých úrovniach. V rámci tohto dialógu treba pripraviť návštevu ministra ZV TR A. Güla v Bratislave, návštevu predsedu vlády SR v TR, resp. návštevu predsedu vlády TR R. T. Erdogana v SR, návštevu ministra obrany TR v SR a prehlbovať obrannú a bezpečnostnú spoluprácu oboch krajín v rámci NATO. 
Bude tiež potrebné uskutočniť recipročné návštevy predsedov parlamentov a vybraných parlamentných výborov TR a SR, predovšetkým výborov pre európske záležitosti a zahraničných výborov. V roku 2006 bude rovnako potrebné podpísať s TR pripravenú medzivládnu dohodu o hospodárskej spolupráci. Vo vojensko-hospodárskej oblasti je na podpis pripravené memorandum o porozumení v oblasti vojenského výskumu a vývoja. Bude potrebné pokračovať v činnosti medzivládnej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku spoluprácu, v prehlbovaní spolupráce v obrannom priemysle a bezpečnostnej oblasti.
Otázka vízového režimu s Tureckom sa do vstupu SR do Schengenského priestoru bude riadiť predpismi EÚ, najmä nariadením Rady EÚ č.539/2001 v platnom znení (ktoré uvádza v platnom znení zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekročení vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti), ako aj spoločným postojom EÚ pri uľahčovaní vízového režimu. Stanovisko SR bude ovplyvňovať i prístup TR k príprave readmisnej dohody medzi EÚ a Tureckom. Po vstupe SR do Schengenského priestoru bude otázka vízového režimu s Tureckom riešená v zmysle platných Schengenských noriem.

5.2. Vzťahy s ďalšími štátmi západnej Európy
Švajčiarska konfederácia
S prihliadnutím na pozitívne výsledky referend uskutočnených v r.2005 o zmluvách CH s EÚ (Schengen/Dublin a rozšírenie voľného pohybu osôb na nové ČK EÚ) bude potrebné venovať pozornosť realizácii dohôd zo strany CH, najmä v oblasti stanovovania kvót pracovných povolení v rámci uplatňovania prechodného obdobia až do r.2011.
Bilaterálna medzirezortná spolupráca bude hľadať možnosti ďalšej spolupráce v oblasti vnútornej bezpečnosti a justície. V oblasti technicko-finančnej pomoci bude pokračovať v čerpaní finančných prostriedkov zo Slovensko-švajčiarskeho revolvingového fondu, uplatňovať aktívny prístup pri hľadaní možností čo najefektívnejšieho využitia švajčiarskeho príspevku na hospodársku a sociálnu kohéziu pre novoprijaté členské štáty EÚ a hľadať možnosti pre alokovanie zdrojov na realizáciu spolupráce v oblasti malých a stredných podnikov.
Slovensko predĺži Dohodu o poskytovaní finančnej pomoci, prostredníctvom ktorej boli v r. 1993 alokované pre SR finančné prostriedky vo výške 34 mil. CHF. Na základe tejto Dohody budú v roku 2006 ukončené dva projekty budovania spaľovní nemocničného odpadu v NsP Čadca a FN Trnava.
Svätá stolica
V zmysle plnenia medzinárodných záväzkov SR bude cieľom dobudovať zmluvnú základňu, ako to predpokladá základná zmluva medzi SR a Svätou Stolicou a programové vyhlásenie vlády SR.
Zvrchovaný rád maltézskych rytierov
V roku 2006 bude SR udržiavať kontakty na protokolárnej úrovni. Bude možné využiť predpokladanú oficiálnu návštevu hlavy štátu v SR na posilnenie spolupráce v sociálnej oblasti prostredníctvom Maltézskej pomoci na Slovensku. 
Sanmarínska republika
V roku 2006 bude snaha udržiavať kontakty na protokolárnej úrovni. Plánované sú aj niektoré prezentačné aktivity, vrátane zavŕšenia rozpracovaného projektu vydania poštovej známky San Marína venovanej Slovensku.
Andorrské kniežatstvo
Vzhľadom na špecifiká Andorrského kniežatstva sa spolupráca v roku 2006 bude rozvíjať hlavne na pôde medzinárodných organizácií, kde má Andorra ako plnoprávny člen rovnaké hlasovacie práva.
Monacké kniežatstvo
	SR má záujem o rozvoj spolupráce s Monakom hlavne v oblasti získavania obchodných partnerov a investícií do oblasti cestovného ruchu a kúpeľníctva, ako aj o rozvoj spolupráce v oblasti kultúry.

5.3. Vzťahy so štátmi Spoločenstva nezávislých štátov
Rusko
SR sa bude v roku 2006 aktívne podieľať na formovaní spoločnej politiky EÚ a NATO voči Rusku a v rámci existujúcich štruktúr participovať na dialógu EÚ-RU a NATO-RU. Nástrojom presadzovania záujmov SR voči Ruskej federácii (RU) bude politický dialóg na čo najvyššej úrovni. Prioritným záujmom ZP SR vo vzťahu k RU bude aj v roku 2006 rozvoj ekonomickej dimenzie vzťahov. Prvoradým záujmom ostáva obnovenie činnosti medzivládnej komisie pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu. Po jej zasadnutí obe strany vidia priestor pre uskutočnenie návštevy predsedu vlády RU M. Fradkova v SR. V programe prezidenta SR je v r.2006 zaradená aj príprava oficiálnej návštevy v RU na základe pozvania prezidenta V. Putina. 
SR bude v r.2006 zintenzívňovať spoluprácu s RU na regionálnej úrovni. Za kľúčovú súčasť obchodno-ekonomických vzťahov SR považuje spoluprácu v energetickej oblasti. RU potvrdila platnosť všetkých záväzkov pri dodávkach ropy a plynu do SK, ako aj ich tranzitu cez slovenské územie na trhy tretích krajín. Plnenie týchto dohôd bude pravidelne monitorované a vyhodnocované. SR bude pozorne sledovať kauzu ruskej ropnej spoločnosti Jukos, ktorá je vlastníkom 49% akcií slovenskej spoločnosti Transpetrol. Význam spolupráce SR s RU v energetickej oblasti je dôležitý aj ako súčasť energetického dialógu RU s EÚ. SR má záujem o zachovanie mechanizmu každoročných rokovaní na úrovni ministrov zahraničných vecí obidvoch krajín.
Ukrajina
Rok 2006 bude pre ďalší vývoj na Ukrajine (UA) kľúčový vzhľadom na parlamentné voľby v marci 2006 a súčasne na voľby do orgánov samospráv, ako aj na implementácia politickej reformy v krajine. SR bude pokračovať v rozvoji dobrých susedských a korektných vzťahov s UA, ktorú považuje za integrálnu súčasť bezpečnostnej architektúry Európy. V tejto súvislosti bude SR aktívne podporovať konkrétne kroky UA zamerané na postupné začleňovanie sa do spoločenstva demokratických európskych štátov, vrátane regionálnych a medzinárodných organizácií (WTO) a s  perspektívou získania členstva UA v NATO a EÚ. SR bude pomáhať UA pri realizácii Akčného plánu EÚ-UA a Ročného plánu cieľov na rok 2006 vo vzťahu k NATO. Základným rámcom bilaterálnej spolupráce v rámci plnenia eurointegračných cieľov bude dokument Návrh pomoci SR UA pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ-UA. Pri spolupráci na realizácii cieľov v oblasti euroatlantickej integrácie sa SR zameria aj na technickú pomoc pri budovaní a transformácii inštitucionálneho rámca pre zlepšenie spolupráce UA s NATO. Významným prvkom bilaterálnych vzťahov naďalej ostáva cezhraničná a regionálna spolupráca s dôrazom na Zakarpatskú oblasť. Udržaniu dynamiky politického dialógu by prispelo v r.2006 uskutočnenie oficiálnej návštevy prezidenta UA v SR a recipročnej návštevy ministra zahraničných vecí UA v SR.
Bielorusko
Vzťahy SR s Bieloruskou republikou (BY) budú patriť k zahraničnopolitickým prioritám SR. SR sa bude aktívne a iniciatívne spolupodieľať na formovaní a realizácii SZBP EÚ vo vzťahu k BY. Deficit demokratických princípov a súvisiaca pokračujúca medzinárodná samoizolácia BY neumožňujú rozvoj významnejších bilaterálnych politických vzťahov, kontaktov alebo iných aktivít. Jednou z priorít dvojstranných vzťahov SR s BY je preto najmä rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a podpora rozvoja dynamiky vyrovnaného vzájomného zahranično-obchodného obratu. Priority v oblasti stykovej činnosti preto spočívajú v stimulovaní pracovných kontaktov na expertnej úrovni a v postupnom rozširovaní zmluvnej základne. SR bude aktívne podporovať rozvoj vzťahov a spolupráce v oblasti kultúrnych, vedeckých, školských, športových a turistických výmien. K najvýznamnejším prezentačným aktivitám v danej oblasti bude patriť realizácia projektu prezentácie kultúry a umenia SR v BY pod názvom „Biely pozdrav pre Bielorusko“. 
Moldavsko
Zahraničná politika SR voči Moldavskej republike (MD) v r.2006 bude vychádzať z priorít zahraničnopolitických a ekonomických záujmov SR a jeho spojencov v EÚ a NATO, ako aj z koordinovaných pozícií krajín V4. SR bude naďalej podporovať územnú integritu a suverenitu MD a úsilie vlády MD o mierové riešenie podnesterského konfliktu. SR aktívne podporí plnenie Akčného plánu spolupráce MD s EÚ a zo strednodobého hľadiska i ambíciu MD dosiahnuť asociované členstvo v EÚ. V r. 2006 SR plánuje vytvoriť v MD pobočku ZÚ Bukurešť. V kontexte nášho členstva v BR OSN sa zvýši záujem SK o MD  z bezpečnostného aspektu. SK bude usilovať o dovŕšenie prác na revízii vzájomnej zmluvnej základe a na dôležitých bilaterálnych zmluvných dokumentoch, osobitne readmisnej dohody. SR sa bude v spolupráci s MD usilovať o znižovanie miery nelegálnej migrácie moldavských občanov cez slovenské územie. Na jeseň 2006 sa plánuje oficiálna návšteva prezidenta SR v MD (prvá návšteva hlavy štátu SR v MD) a v priebehu roka 2006 návšteva ministra zahraničných vecí SR v MD.  
Južnokaukazský región
Vzťahy s krajinami Južného Kaukazu nepatria medzi priority slovenskej zahraničnej politiky a budú sa odvíjať predovšetkým v kontexte členstva SR v EÚ a NATO. Pre pozitívny vývoj bilaterálnych vzťahov s Gruzínskou republikou by bolo prospešné zriadiť v strednodobom horizonte slovenské veľvyslanectvo v Tbilisi, ktoré by pokrývalo celý región Južnokaukazska. Z pohľadu udržania bilaterálneho dialógu by bolo vhodné uskutočniť návštevu na úrovni ministra zahraničných vecí. Pre pozitívny trend rozvoja bilaterálnych kontaktov SR s Arménskou republikou bude prospešné uskutočnenie návštevy predsedu Národnej rady SR v Jerevane, ktorá bola v roku 2005 dvakrát odložená. Azerbajdžanská republika sa javí ako významný partner SR najmä z pohľadu možnej diverzifikácie energetických zdrojov pre SR. Pre rozvoj bilaterálnych vzťahov medzi SR a AZ by bolo prospešné uskutočniť v roku 2006 návštevu na úrovni ministra hospodárstva, resp. ministra zahraničných vecí.
Stredná Ázia
Vzťahy SR s krajinami Strednej Ázie sa budú odvíjať predovšetkým v kontexte členstva SR v EÚ, NATO a nestáleho členstva SR v BR OSN. EÚ očakáva prehlbovanie kontaktov s jednotlivými krajinami Strednej Ázie a podporu rozvoja demokratizačných prvkov v politickom systéme jednotlivých krajín. Dôležitým nástrojom SR v regióne je Oficiálna rozvojová pomoc SR. Zahraničná politika SR vo vzťahu ku Kazašskej republike sa v súvislosti s otvorením ZÚ SR v Astane a OBEO SR v Alma-Ate v r. 2005 posunula na kvalitatívne novú úroveň, ktorú bude v r. 2006 potrebné ešte prehĺbiť s dôrazom na hospodársku spoluprácu. V politických kontaktoch medzi oboma krajinami bude i naďalej prevládať ich multilaterálny charakter, predovšetkým v rámci SZBP EÚ, OBSE a OSN. Vzťahy SR s Uzbeckou republikou budú v roku 2006 ovplyvnené ďalším vývojom vnútornej a zahraničnej politiky UZ. UZ predstavuje pre slovenské subjekty rozsiahle trhy a preto je potrebné vytvoriť ďalší priestor novým impulzom. V r. 2006 je potrebné aktívne pristúpiť ku koncepčnému riešeniu otázky rozšírenia diplomatického zastúpenia SR v Strednej Ázii a zmeny postavenia ZÚ SR Taškent. Vo vzťahu medzi SR a Kirgizskou republikou očakávame zintenzívnenie vzájomných kontaktov po nástupe veľvyslanca SR akreditovaného pre KG do funkcie (so sídlom v Astane), predovšetkým v obchodno-ekonomickej oblasti. V relácii s Tadžickou republikou má SR záujem o posilnenie spolupráce predovšetkým v obchodno-ekonomickej oblasti. Prioritným cieľom zahraničnej politiky SR smerom k Turkménsku ostáva aj v roku 2006 rozvoj spolupráce v obchodno-ekonomickej oblasti. V závislosti od vývoja situácie v exporte turkménskeho plynu do Európy, by mohlo byť možné opätovne sa vrátiť k posúdeniu projektu priamych dodávok tohto plynu aj do SR. 

5.4. Vzťahy so štátmi Západného Balkánu
Chorvátsko
EÚ otvorila na jeseň 2005 prístupové rokovania s Chorvátskou republikou (HR), čo dáva aj našim bilaterálnym vzťahom širší európsky rozmer. Slovenský príklad rýchleho absolvovania takýchto rokovaní má totiž pre HR inšpiratívnu hodnotu. Od roku 2006 pôjde už o pravidelné konzultácie členov bývalého slovenského rokovacieho tímu s chorvátskymi účastníkmi prístupových rokovaní. Tendenciu vysokej úrovne politických kontaktov je potrebné v roku 2006 udržať napr. návštevou predsedu vlády HR v SR a návštevou ministra zahraničných vecí SR v HR. V agende bilaterálnych medzivládnych dohôd by bolo vhodné uzavrieť doplnkový protokol k readmisnej dohode (z r.1994, ktorá neupravuje readmisiu občanov tretích štátov), dohodu o podpore a vzájomnej ochrane investícii, ako aj novú Platobnú dohodu.
Srbsko a Čierna Hora
Aj v r. 2006 bude ZP SR voči Srbsku a Čiernej Hore (SC) pokračovať na solídnych výsledkoch, ktoré slovenská diplomacia dosiahla v predchádzajúcom období, s osobitným dôrazom na posilňovanie proeurópskeho smerovania krajiny.  
Zároveň bude ovplyvnená dvojročným nestálym členstvom SR v BR OSN, kde práve región Západného Balkánu s dôrazom na otázku Kosova bude tvoriť hlavný predmet záujmu SR. V roku 2006 sa v oblasti stykových aktivít na najvyššej úrovni očakáva oficiálna návšteva prezidenta SC v SR a návšteva predsedu parlamentu SC v SR. Dôležitý stimulačný moment v dvojstrannej relácii je slovenská ODA v SC, ktorú si SR určila ako prioritného adresáta v rámci záväzkov v OECD a EÚ. SR bude podporovať SC v integračných ambíciách smerom k WTO a EÚ. V krajanskej oblasti je potrebné inovovať zaužívané formy pomoci vojvodinským Slovákom, ktoré už nezodpovedajú aktuálnym potrebám tejto unikátnej slovenskej komunity. Ďalšiu pomoc treba prioritne orientovať do vzdelávania, mediálneho sektora a podnikateľskej sféry. 
V roku 2006 budú prebiehať rokovania o budúcom štatúte Kosova. Prioritou SR ako nestáleho člena BR OSN bude presadzovať taký štatút Kosova, ktorý zabezpečí implementáciu demokratických štandardov, bezproblémové fungovanie multietnickej spoločnosti a zároveň posilní regionálnu stabilitu a bezpečnosť. K nadviazaniu priamych kontaktov medzi SR a Kosovom napomôže otvorenie Záujmovej kancelárie SR v Prištine. Počíta sa tiež s posilnením Slovenského práporu KFOR zhruba o 30-35 vojakov.  
Bosna a Hercegovina
V záujme posilnenia európskej perspektívy Bosny a Hercegoviny (BA) budeme podporovať ústavné zmeny, ktoré zjednodušia výkon štátnej moci v krajine tak, aby mohla efektívnejšie realizovať svoje integračné ciele. Zároveň bude pokračovať podpora SR integračným ambíciám BA vo vzťahu k EÚ a PfP. Okrem slovenskej účasti v Policajnej misii EÚ (EUPM) a Monitorovacej misii EÚ (EUMM), dôjde k početnému zvýšeniu zastúpenia SR vo vojenskej operácii EUFOR-Althea. V oblasti bilaterálnej spolupráce budeme podporovať všestranný rozvoj vzťahov s osobitným dôrazom na hospodársku spoluprácu. V roku 2006 bude vhodné využiť prvé skúsenosti s poskytovaním ODA a po uzatvorení medzivládnej dohody o rozvojovej spolupráci je možné uvažovať o presune BA do privilegovanej kategórie - tzv. programovej krajiny. 
Macedónsko
V Macedónskej republike (MK) sa na jeseň roku 2006 uskutočnia parlamentné voľby. Prioritou slovenskej diplomacie zostáva zintenzívnenie bilaterálnej spolupráce s cieľom odovzdávania skúseností z integračného procesu do EÚ a NATO. Nemenej dôležitou prioritou bude kontinuita poskytovania ODA. V roku 2006 by sa mohla definitívne vyriešiť otázka vízového režimu MK voči SR v zmysle jeho zrušenia zo strany Skopje. 
Albánsko
SR bude podporovať integračné úsilie Albánskej republiky (AL) a jej približovanie k EÚ a NATO. V roku 2006 bude potrebné ukončiť revíziu dvojstrannej zmluvnej základne. S spolupráca v medzinárodnom prostredí zahrnie spoločné pôsobenie v Trojke SEI, v ktorej AL prebrala predsedníctvo po SR. SR bude naďalej skúmať možnosti pre poskytnutie slovenskej ODA pre AL, ako aj skúseností z prístupového procesu do EÚ a NATO. 

5.5. Vzťahy so štátmi Ázie, Austráliou a štátmi Oceánie 
Zahraničnopolitické pôsobenie SR voči Ázii bude vychádzať zo stále silnejúceho postavenia tohto kontinentu v medzinárodných vzťahoch. Dynamický hospodársky rozvoj krajín ázijsko-pacifickej oblasti vytvára predpoklady pre sformovanie dominantného centra svetovej ekonomiky v tomto regióne v nasledujúcich desaťročiach. S hospodárskym rastom vzrastá podiel kľúčových krajín kontinentu na aktívnom ovplyvňovaní svetového diania a pri riešení aktuálnych globálnych bezpečnostných a ekonomických problémov. 
SR bude popri vlastných záujmoch súbežne podporovať aktivity EÚ a v rámci možností využívať synergický efekt bilaterálneho a európskeho pôsobenia. Pozornosť bude venovaná podpore stanovísk EÚ pri riešení regionálnych bezpečnostných otázok v nestabilných oblastiach (Afganistan, Kašmír, Srí Lanka, Nepál, Aceh, Mindanao, Taiwanský prieliv, Kórejský polostrov a Juhočínske more). V záujme politicky stabilného a trvalo udržateľného rozvoja krajín regiónu bude SR naďalej podporovať aktivity EÚ zamerané na upevňovanie demokracie, budovanie právneho štátu, hospodárske reformy, dodržiavanie ľudských práv a medzinárodných záväzkov, reformu OSN, boj proti terorizmu, nešírenie zbraní hromadného ničenia, kontrolu zbrojenia a jadrových programov, podporu postavenia umiernených moslimov v ázijských islamských krajinách a liberalizáciu obchodu. 
Dôležitým aspektom zahraničnej politiky SR v oblasti Ázie bude zohľadňovanie záujmov transatlantických a ázijských partnerov najmä v bezpečnostnej oblasti. Súčasťou aktivít slovenskej diplomacie bude účinná a sústavná prezentácia SR ako dôveryhodného partnera a integrálnej súčasti európskeho priestoru - s cieľom ďalej zintenzívniť hospodársku spoluprácu. V primeranej miere bude pôsobenie SR zahŕňať aj Austráliu, významného partnera v OECD a spojenca v bezpečnostných otázkach, a krajiny Oceánie.
Pôsobenie SR bude postavené na pozitívnej angažovanosti, partnerskom dialógu a solidarite vyjadrovanej humanitárnou a rozvojovou pomocou. V tejto súvislosti sa SR bude podľa možností podieľať na spolupráci medzi regiónmi v rámci ázijsko-európskeho dialógu ASEM (Stretnutie Ázia-Európa), v rámci aktivít EÚ v ARF (Regionálne fórum ASEAN) a pri príprave vrcholových stykových akcií EÚ. 
	Prioritnou úlohou v multilaterálnom kontexte bude posilňovanie vzťahov medzi Európou a Áziou. V druhej polovici roka 2006 sa SR zúčastní na summite ASEM 6 na úrovni hláv štátov a predsedov vlád v Helsinkách a v prvej polovici roka na stretnutí ministrov financií ASEM v Rakúsku. Bilaterálne bude dôraz kladený na rozvoj vzťahov s Čínou, Japonskom, Indiou, Kórejskou republikou a hlavnými štátmi Združenia krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN). SR sa aktívne zúčastní na medzinárodnej konferencii o obnove Afganistanu v období po ukončení bonnského procesu, ktorá sa uskutoční v januári 2006 v Londýne na úrovni ministrov zahraničných vecí. V oblasti stykovej činnosti bude prioritným zámerom SR realizácia návštev prezidenta SR v Thajsku, Vietname a Indonézii a taktiež návštev ministrov zahraničných vecí Indie, Japonska, Kórejskej republiky, Singapuru a Austrálie v SR. 
	V rozvíjaní dialógu s Čínskou ľudovou republikou (CN) budú využité podnety z návštevy predsedu vlády CN v SR v r. 2005. Osobitný dôraz bude kladený na interakciu s CN ako stálym členom BR OSN. SR bude aktívne prispievať k prehlbovaniu vzťahov medzi EÚ a CN s cieľom postupného vytvorenia strategického partnerstva. Postupujúce hospodárske reformy v CN spolu s politikou otvárania sa svetu budú využívané na zintenzívnenie hospodárskej spolupráce. SR bude naďalej hľadať možnosti zvýšenia slovenského vývozu do CN a dodávateľskej účasti na čínskych investičných projektoch. 
	Spolu s EÚ bude SR pôsobiť v rámci dialógu o ľudských právach a smerom k vytváraniu podmienok na obmedzenie nelegálnej migrácie z CN do Európy. Vo vzťahu k Taiwanu sa bude SR konzistentne pridržiavať politiky „jednej Číny” pri súčasnom vytváraní vhodných podmienok na spoluprácu v oblasti hospodárstva, zdravotníctva a kultúry.
Zahraničná politika SR voči Japonsku bude kontinuálne zameraná na všestranný rozvoj partnerských vzťahov založených na zdieľaní spoločných hodnôt. Využité budú impulzy, ktoré priniesla návšteva predsedu vlády SR v r. 2005. V multilaterálnom kontexte bude dôležitou súčasťou vzťahov spolupôsobenie v BR OSN. Osobitný zreteľ bude braný na ďalšie zintenzívnenie hospodárskej spolupráce orientovanej na získavanie priamych japonských investícií, užšiu spoluprácu v oblasti vyspelých technológií a podporu aktívneho cestovného ruchu. SR sa bude usilovať o systematické prehlbovanie politického dialógu na všetkých úrovniach, vyrovnanie asymetrie vo vzájomných návštevách na najvyšších úrovniach a o budovanie siete kontaktov na podnikateľskej úrovni. 
Pokračovanie politického dialógu a prehlbovanie hospodárskej spolupráce zostanú aj v roku 2006 prioritami vo vzťahu ku Kórejskej republike (KR). V tomto kontexte budú rozpracované výsledky návštevy predsedu vlády SR v KR v r. 2005 a využité pozitívne aspekty otvorenia rezidentného veľvyslanectva KR v Bratislave. Pokračovať bude budovanie zmluvného rámca hospodárskej spolupráce. Plánuje sa návšteva prezidenta SR v KR. 
Situácia v Kórejskej ľudovo-demokratickej republike (KĽDR) bude pozorne sledovaná najmä v kontexte možného zapojenia sa SR do aktivít EÚ v prípade pozitívneho vývoja v otázke severokórejských jadrových programov.  
Vo vzťahu k Indickej republike bude SR pokračovať v úsilí oživiť vzťahy vo všetkých oblastiach s orientáciou na hospodársku spoluprácu. Na podporu bilaterálnych vzťahov bude využitý Spoločný akčný plán EÚ-India podpísaný v r. 2005. Pozornosť bude upriamená na podporu priamych podnikateľských kontaktov, indické investície v SR a spoluprácu rezortov obrany. V úzkej koordinácii s EÚ bude pozornosť venovaná otázke nelegálnej migrácie. V otázke indicko-pakistanských vzťahov bude SR aktívne podporovať politiku uzmierenia a pokračovanie politického dialógu.
Pôsobenie voči Pakistanu bude zamerané na podporu postupu EÚ v oblasti rozvoja politického dialógu a demokratizácie krajiny.  
Vo vzťahu k Afganistanu bude pôsobenie SR vychádzať z koordinovaného postupu OSN, EÚ a NATO pri stabilizácii a obnove krajiny. Pokračovať bude poskytovanie bilaterálnej rozvojovej pomoci a vojenskej pomoci v rámci NATO. Podporované bude otvorenie pravidelného politického dialógu medzi EÚ a Afganistanom. Zámerom zahraničnej politiky SR je vytvoriť vhodnú pozíciu SR pre zapájanie sa do rozvojových projektov medzinárodného spoločenstva a pri identifikácii perspektívnych oblastí hospodárskej spolupráce.  
Hlavnou úlohou zahraničnopolitického pôsobenia SR voči Thajsku bude udržiavanie vyváženého politického dialógu, v rámci ktorého sa plánuje návšteva prezidenta SR, úsilie o prehĺbenie existujúcich vzťahov vo všetkých oblastiach a využitie možností hospodárskej spolupráce. V rámci EÚ bude SR aktívne využívať možnosti, ktoré prinieslo uzatvorenie dohody o partnerstve a spolupráci medzi EK a Thajskom. 
Vo vzťahu k Vietnamu bude prioritnou úlohou oživenie vzájomných vzťahov prostredníctvom politického dialógu na najvyššej úrovni s dôrazom na podporu hospodárskej spolupráce. 
Voči Malajzii bude pôsobenie SR prostredníctvom politického dialógu zamerané na podporu slovenského exportu, na podporu malajzijských investícií v SR a účasť slovenských podnikateľských subjektov na rozvojových projektoch v Malajzii. 
Vo vzťahu k Indonézii bude dôraz kladený na udržiavanie politického dialógu a rozvoj hospodárskej spolupráce. V rámci všestranného rozvoja vzťahov by sa mala uskutočniť návšteva prezidenta SR. Posudzované budú možnosti podpory mierového procesu v provincii Aceh v kontexte aktivít EÚ, ako aj formou poskytovania slovenskej rozvojovej pomoci oblastiam Acehu postihnutým v r. 2004 vlnami tsunami. 
Voči Singapuru (SNG) sa bude pôsobenie zameriavať na rozvíjanie politického dialógu, v rámci ktorého sa pripravuje návšteva ministra zahraničných vecí SNG v SR a návšteva prezidenta SR v SNG, s cieľom zintenzívniť hospodársku spoluprácu. V jej kontexte bude pozornosť venovaná podpore singapurských investícií v SR a aktívneho cestovného ruchu.  
Vo vzťahu k Filipínam bude úsilie smerovať do podpory pôsobenia EÚ, bilaterálneho obchodu a získavania dodávateľskej účasti na filipínskych investičných projektoch. Primeraná pozornosť bude venovaná udržiavaniu základných kontaktov a  identifikácii vhodných oblastí hospodárskej spolupráce so sultanátom Brunej, Východným Timorom, Laosom a Kambodžou, ktorá je príjemcom slovenskej rozvojovej pomoci. Vo vzťahu k Barme/Mjanmarsku bude zahraničná politika SR vychádzať z koordinovaného postupu EÚ, ktorá odsudzuje nedemokratický vývoj v krajine a porušovanie ľudských práv zo strany vojenského režimu. Vo vzťahu k Mongolsku bude SR udržiavať základné kontakty, usilovať so oživenie hospodárskej spolupráce vrátane aktualizácie zmluvnej základne a podporovať trvalo-udržateľný rozvoj krajiny prostredníctvom slovenskej rozvojovej pomoci. V ostatných krajinách južnej Ázie sa SR sústredí na spoluprácu v rámci EÚ pri podpore demokracie (Maledivy), udržateľného rozvoja hospodárstva a umiernených moslimov (Bangladéš) a mierového riešenia vnútorných konfliktov (Srí Lanka, Nepál). 
Hlavnou úlohou zahranično-politického pôsobenia SR voči Austrálii a primerane voči Novému Zélandu a štátom Oceánie aj v roku 2006 zostáva vytváranie vhodných podmienok hospodárskej spolupráce a získavanie priamych zahraničných investícií. S Austráliou aj Novým Zélandom bude pokračovať spolupráca v boji proti terorizmu a pri zamedzení šírenia zbraní hromadného ničenia. Predmetom pozornosti bude naďalej zjednodušenie vízových predpisov pre vstup a pobyt slovenských občanov v Austrálii a na Novom Zélande. Naďalej bude kladený dôraz na podporu aktivít krajanskej komunity. S ostatnými krajinami Oceánie budú udržiavané základné kontakty.

5.6. Vzťahy so štátmi Blízkeho a stredného východu a severnej Afriky
SR má okrem ekonomických záujmov v tomto regióne mimoriadny záujem aj na riešení otázok regionálnej bezpečnostnej situácie, čo bude presadzovať a podporovať v rámci svojho členstva v NATO, EÚ a OBSE. Pre rozvoj ekonomických vzťahov s týmto regiónom využijeme aktivity EÚ v rámci Barcelonského procesu a spolupráce EUROMED. V multilaterálnej oblasti sa zameriame na aktivity vyplývajúce z členstva SR v BR OSN v období 2006–2007. Naďalej budeme podporovať izraelskú aj palestínsku stranu v rámci mierového procesu a pri plnení dvojstranných a medzinárodných záväzkov a rezolúcií.
Styky SR s Izraelom (IL) na najvyššej úrovni budú pokračovať realizáciou oficiálnej návštevy prezidenta SR, recipročných návštev predsedu vlády a ministra ZV Izraela v SR. Cieľom zostáva aj posilnenie obchodno-ekonomickej spolupráce a rozšírenie prílevu izraelských investícií.  K skvalitneniu spolupráce nesporne prispeje otvorenie veľvyslanectva Izraela v Bratislave. 
V záujme oživenia politického dialógu s vedením Palestínskej samosprávy by v r. 2006 mal SR navštíviť palestínsky minister ZV. V nadväznosti na otvorenie palestínskeho veľvyslanectva v Bratislave začiatkom roka 2006 plánuje SR otvoriť diplomatické zastúpenie v Ramalláhu, čo bude aj v kontexte s predpokladaným vytvorením Palestínskeho štátu. V rámci EÚ sa SR bude zasadzovať za pokračovanie poskytovania nevyhnutnej rozvojovej pomoci palestínskej strane pri budovaní svojej štátnosti.
Predpokladom pôsobenia SR v Iraku bude pokračovanie demokratizačného procesu po parlamentných voľbách. Rozvoj vzťahov a prípadná realizácia vzájomných návštev na vyššej úrovni bude závisieť od zlepšenia bezpečnostnej situácie a stabilizácie vnútropolitických pomerov v Iraku. V hospodárskej oblasti budeme pokračovať v presadzovaní slovenských firiem pri obnove a rekonštrukcii irackého hospodárstva a infraštruktúry. Črtajú sa tiež možnosti pomoci SR pri výcviku irackých špecialistov na odmínovanie, resp. výcviku irackých bezpečnostných a policajných zložiek. 
	Egypt ostáva jednou z prioritných krajín regiónu, s ktorou má SR aktívne bilaterálne vzťahy. V politickej oblasti bude pokračovať spolupráca vo formáte pravidelných medziministerských konzultácií. SR bude usilovať o realizáciu návštevy ministra ZV EAR v SR a o rozšírenie ekonomických väzieb ako aj o podpis rozpracovaných zmluvných dokumentov. 
SR sa zameria na intenzívnejší rozvoj vzťahov s centrálou Ligy arabských štátov.
Rozsah a konkrétne formy vzťahov so Sýriou bude SR koordinovať s krajinami EÚ a NATO v záujme hľadania účinného a funkčného politického pôsobenia zameraného na odstránenie existujúcich prvkov podpory medzinárodného terorizmu v politických aktivitách vedenia krajiny či už na vnútropolitickej scéne, alebo vo vzťahoch s krajinami širšieho regiónu Blízkeho východu.
Budeme sa usilovať o zintenzívnenie vzťahov s Libanonom a Jordánskom s dôrazom na ekonomickú dimenziu. Vo vzťahu k Jordánsku sa budú hľadať možnosti uskutočnenia oficiálnej návštevy prezidenta SR.
Spolupráca s Iránom bude podmienená vývojom otázky iránskeho jadrového programu, ktorú bude SR sledovať aj z pozície nestáleho člena BR OSN a člena Rady guvernérov MAAE. Perspektívne by sa mohlo uskutočniť zasadnutie spoločnej hospodárskej komisie s cieľom využiť možnosti ekonomicko-obchodnej spolupráce.
Vo vzťahu ku Kuvajtu bude SR aktívne pôsobiť v smere obnovy politického dialógu na ministerskej úrovni a rozvoja priamych kuvajtských investícií v SR. V tomto smere bude vo vhodnom termíne pripravená návšteva ministra ZV SR v regióne. Dôraz na ekonomickú dimenziu budeme klásť v rozvoji vzťahov so  Spojenými arabskými emirátmi, Saudskou Arábiou, Ománom, Katarom a Bahrajnom.
Záujmom zahraničnej politiky SR voči Líbyi bude oživenie hospodársko-obchodnej spolupráce. Bude nutné pokročiť v riešení otázky splatenia líbyjských dlhov voči SR. Maroko je dôležitým partnerom SR v oblasti severnej Afriky. Oživenie politických kontaktov by prispelo k posilneniu rozvíjajúcej sa obchodno-ekonomickej spolupráce. Vhodným prínosom v tomto smere by bola realizácia návštevy štátneho tajomníka MZV SR v Maroku začiatkom roku 2006 a odložená návšteva marockého ministra ZV v SR. Vzhľadom na členstvo SR v BR OSN je potrebné sledovať stanoviská Maroka k mierovému riešeniu problému Západnej Sahary. Vo vzťahoch s Alžírskom je v záujme SR prehĺbiť bilaterálne vzťahy najmä v hospodársko-obchodnej oblasti. SR bude zároveň pôsobiť na Alžírsko, aby pokračovalo v splácaní pohľadávok. V prípade Tuniska bude vhodné iniciovať uskutočnenie kontaktov na rezortnej úrovni a styky medzi podnikateľskými subjektami a ich záujmovými organizáciami. Vzhľadom na početnosť každoročných slovenských návštevníkov v tejto oblasti (cca 70.000) je nevyhnutné pokročiť v nominovaní kandidáta na post HK SR. Vo vzťahu k Sudánu bude dôležité uskutočniť odloženú cestu štátneho tajomníka MZV SR do Chartúmu a z pozície nestáleho člena BR OSN aktívne vplývať na riešenie situácie v Darfúre. Základné kontakty budú udržiavané s Čadom a Mauretániou.

5.7. Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky 
Úsilie SR v regióne južnej Afriky bude zamerané na aktívny politický dialóg s JAR, predovšetkým oficiálnu návštevu prezidenta SR v JAR a uskutočnenie oficiálnej návštevy ministerky ZV JAR v SR. Po línii MZV bude SR s JAR rozvíjať expertný dialóg o aktuálnych medzinárodných témach aj v kontexte nestáleho členstva SR v BR OSN. Cieľom ekonomickej dimenzie ZP SR bude podpora zvyšovania slovenského vývozu. V zmluvno-právnej oblasti zostáva prioritou finalizácia a podpis rozpracovaných medzivládnych dohôd. 
Vo vzťahu k Angole bude pokračovať snaha o skvalitnenie vzťahov s dôrazom na hospodársko-obchodnú spoluprácu. Základné kontakty budú udržiavané s Mozambikom.
	V regióne východnej Afriky sa ZP SR zameria na rozvoj intenzívnejšieho politického dialógu s Keňou. Vzťahy s AÚ a Východoafrickým spoločenstvom bude SR rozvíjať aj prostredníctvom aktivít spojených s nestálym členstvom SR v BR OSN. K prioritnej agende bude patriť monitorovanie regionálnych konfliktov a aktívna participácia na tvorbe stanovísk EÚ. Náležitá pozornosť bude venovaná rozvojovým projektom ODA v Keni a podpore humanitárnych aktivít slovenských mimovládnych organizácií.
	V obchodno-ekonomickej oblasti bude SR naďalej pokračovať v úsilí presadzovať slovenský vývoz a výrobky prioritne v Keni, Etiópii, Ugande a Tanzánii. Vzhľadom na limitovaný počet efektívnych zastúpení SR bude nevyhnutné zamerať sa na rozširovanie a dobudovanie siete honorárnych konzulátov SR. Mimoriadnu dôležitosť a význam pre SR bude predstavovať Etiópia ako sídlo Africkej únie (AÚ). Záujem SR ako nestáleho člena BR OSN o riešenie konfliktných situácií v Afrike je vyjadrený v úmysle vytvoriť zastúpenie SR pri AÚ v Addis Abebe. 
V regióne západnej Afriky bude hlavná pozornosť SR zameraná na vnútropolitické dianie, zahranično-politické aktivity a rozvíjanie bilaterálnej spolupráce predovšetkým s Nigériou, Ghanou, Senegalom a Kamerunom, pričom ďalšími oblasťami záujmu SR budú aj Togo, Guinea a Benin. SR v pozícii nestáleho člena BR OSN sa bude vo zvýšenej miere venovať monitorovaniu vývoja situácie v konfliktných oblastiach tohto subregiónu, akými sú napr. Pobrežie Slonoviny, Libéria, Sierra Leone. SR ako člen ECOWAS so štatútom pozorovateľa bude analyzovať postoje tohto regionálneho združenia a využívať ich pri tvorbe stanovísk svojej zahraničnej politiky.

5.8. Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky
Región Latinskej Ameriky nepatrí do sféry prioritného záujmu zahraničnej politiky SR, čomu zodpovedá aj zredukované zastúpenie SR v tejto oblasti. Z pohľadu SR sú kľúčovými krajinami Brazília, Argentína, Čile, Mexiko a Kuba. Naše členstvo v EÚ však prinieslo so sebou nové možnosti pre zintenzívnenie vzťahov - vo formáte EÚ–LA, ako aj po bilaterálnej línii, ktoré budeme vo väčšej miere využívať na presadzovanie našich ZP a hospodárskych priorít. SR sa v tejto súvislosti bude naďalej aktívne podieľať na prípravách Asociačnej dohody medzi EÚ a Mercosurom a sledovať vývoj v rámci rokovaní o vytvorení ALCA (Zóny voľného obchodu Amerík). Hlavnú pozornosť budeme venovať májovému summitu EÚ – Latinská Amerika a Karibik vo Viedni, ktorý určí smerovanie a charakter vzájomných vzťahov na ďalšie dvojročné obdobie. Vzhľadom na voľby v SR a vo viacerých krajinách LA sa realizácia stykových aktivít dá predpokladať skôr výnimočne.
Brazília smeruje k dosiahnutiu postavenia piatej ekonomickej veľmoci na svete. Vo vzájomnej spolupráci s touto krajinou bude preto podstatné hľadať možnosti brazílskych investícií v SR a naopak uplatnenia slovenských produktov na brazílskom trhu. Napomôcť tomu by malo aj pripravované znovuotvorenie OBEO. 
Vo vzťahu k Argentíne, ktorá je jednou z najvýznamnejších krajín latinskoamerického kontinentu, bude potrebné pokračovať v rozširovaní spolupráce a zavedení mechanizmu pravidelných medziministerských konzultácií aj vzhľadom na spoločné členstvo SR a Argentíny v BR OSN v roku 2006. 
Vzťahy s Mexikom sa budú opierať o solídnu základňu doterajšej spolupráce v zahraničnopolitickej oblasti a pragmatického prístupu založeného na členstve SR v EÚ, s ktorou má Mexiko uzavretú asociačnú dohodu. Ich dynamika bude závisieť aj od flexibility slovenského pôsobenia  v OECD ako aj iných multilaterálnych organizáciách. 
Určitý priestor pre pokrok predovšetkým v hospodárskej spolupráci a pre zintenzívnenie vzťahov s Kolumbiou môže znamenať príprava oficiálnej návštevy prezidenta SR na pozvanie kolumbijskej strany. Návšteva by mala nadväzovať na návštevu v Mexiku (na prelome rokov 2006-2007).
Vo vzťahu k Čile budeme pokračovať v intenzifikácii obchodnej spolupráce. K jej ďalšiemu prehĺbeniu prispeje uzavretá asociačná dohoda Čile s EÚ. Pozornosť slovenských exportných firiem bude potrebné orientovať aj na rozsiahly a hospodársky strategický čílsky ťažobný sektor. 
Vo vzťahu ku Kube budeme v júni 2006 participovať na prehodnocovaní pozície EÚ k politike kubánskej vlády. MZV SR v spolupráci s mimovládnym sektorom preto bude presadzovať dodržiavanie ľudských práv na Kube nielen v bilaterálnej rovine, ale aj na pôde medzinárodných organizácií. Zároveň sa nebudeme brániť zmysluplnej a obojstranne výhodnej hospodárskej spolupráci. 
Pozornosť budeme venovať aj vývoju zložitej situácie na Haiti ako témy BR OSN.

5.9. Vzťahy v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva
	V kontexte medzinárodnej kooperácie vzrástla náročnosť na prezentáciu krajiny v jej jednotlivých aspektoch. Osobitosť a originalita má obohatiť kultúrno-spoločenský kontext prijímacieho prostredia a korešpondovať s kultúrnymi hodnotami prijímajúcej krajiny. 
Práve z pohľadu očakávaní prijímateľov v zahraničí, ale i partnerov v EÚ bude nevyhnutné realizovať v tomto smere systémovú zmenu. V roku 2006 bude potrebné vytvoriť platformu pre dialóg všetkých relevantných zložiek zapájajúcich sa do tohto procesu a vytvoriť fungujúci systém prezentácie spĺňajúci kritériá najvyššej kvality, v ktorom má  MZV SR nezastupiteľné miesto. 
V nastávajúcom období budú využité všetky možnosti prezentácie slovenskej kultúry - od napĺňania zmluvných dokumentov, vlastných akcií veľvyslanectiev až po komerčné aktivity profesionálnych subjektov v danom teritóriu, prípadne kultúrne a umelecké aktivity krajanov. 
Je potrebné  ďalej rozvíjať spoluprácu s inými členskými krajinami EÚ, so štátmi V 4 či Stredoeurópskej kultúrnej platformy v predstavovaní hodnôt slovenskej kultúry. 
V súlade s možnosťami  bude potrebné personálne dobudovať SI Berlín, SI Paríž, SI Rím a v prípade vytvorenia finančných zdrojov zriadiť dlhodobo plánované: SI v Bruseli, SI v Londýne a SI v  Kyjeve.

6. ĎALŠIE OBLASTI MNOHOSTRANNEJ SPOLUPRÁCE

6.1. Pôsobenie SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách a zoskupeniach štátov
6.1.1. Rada Európy (RE)
V rámci Rady Európy bude SR v roku 2006 pokračovať v jej podpore ako regionálnej organizácie - fóra na riešenie politických otázok, rozvoja demokracie, podpory právneho štátu, ochrany ľudských práv, vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám. 
V súlade so závermi 3.summitu hláv štátov a vlád členských krajín RE vo Varšave v máji 2005, bude SR aktívne prispievať k realizácií schváleného Akčného plánu činnosti RE na najbližšie obdobie, a preto sa zameria na podporu aktivít RE v oblastiach jej prioritného záujmu, t.j. v oblasti ochrany ľudských práv, rozvoja právneho štátu a demokracie.
Potvrdením aktívneho prístupu SR vo vzťahu k Rade Európy bude účasť na zasadnutí Výboru ministrov RE v máji 2006. To by malo zhodnotiť stav plnenia záverov 3.summitu RE a osobitne implementáciu Akčného plánu RE. V nadväznosti na plánovanú účasť ministra ZV na tomto zasadaní SR pripraví vlastné hodnotenie realizácie záverov 3.summitu.
Z ďalších oblastí sa pozornosť SR sústredí na otázky postavenia národnostných menšín, osobitne Rómov, a na aktivity RE na Balkáne. SR sa tiež bude aktívne podieľať na príprave Memoranda o porozumení medzi RE a EÚ a bude podporovať spoluprácu RE s OSN a s OBSE. 
SR začne v r. 2006 prípravu na svoje polročné predsedníctvo vo Výbore ministrov RE (november 2007 - máj 2008), pričom pri jeho zameraní bude vychádzať zo záverov 3. summitu RE.
6.1.2. Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE)
Predsedníckou krajinou v roku 2006 bude Belgicko. SR bude vo vzťahu k OBSE vystupovať za takú transformáciu organizácie, ktorá potvrdí doterajšie prednosti jej fungovania a súčasne napomôže efektívnejšej implementácii prijatých záväzkov vo všetkých troch dimenziách reagujúc na nové výzvy 21. storočia. 
Prioritou pre SR zostane ľudsko-právna dimenzia OBSE a jej demokratizačný rozmer osobitne v nadväznosti na volebný monitoring a implementáciu odporúčaní expertov pre účastnícke krajiny OBSE. Rovnako budeme venovať primárnu pozornosť podpore boja proti všetkým druhom netolerancie a proti obchodovaniu s ľuďmi.
V budúcom roku sa okrem pravidelných konferencií ako Výročná bezpečnostná konferencia a implementačná schôdzka k ľudským právam vo Viedni uskutočnia i Seminár o vojenských doktrínach a Tretia hodnotiaca konferencia k  Zmluve o konvenčných ozbrojených silách v Európe.
	Vo vzťahu k ratifikácii Adaptovanej Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách (AZKOS) sa vzhľadom na pretrvávajúci  negatívny postoj delegácie RF k otázke plnenia tzv. Istanbulských záväzkov (pozn.: stiahnutie sa ruských vojsk a munície z území Gruzínska a Moldavska) nepredpokladá výraznejší pokrok. SR však spoločne s ČK NATO uvítala vyhlásenie ministrov zahraničných vecí RF a Gruzínska z 30.mája 2005 o dokončení stiahnutia ruskej vojenskej prítomnosti z územia Gruzínska do roku 2008 ako aj ich zámer podpísať bilaterálnu dohodu o detailoch tohto odsunu. SR verí, že RF bude v tomto pozitívnom trende pokračovať a pristúpi k naplneniu Záverečného aktu ZKOS z Istanbulu aj stiahnutím svojej zostávajúcej vojenskej techniky z územia  Moldavska. Členské krajiny NATO a EÚ (a teda aj SR) pristúpia k ratifikácii AZKOS až po splnení istanbulských záväzkov. MZV SR bude naďalej úzko spolupracovať s MO SR a dôsledne si plniť svoje záväzky vyplývajúce zo Zmluvy o otvorenom nebi, ako aj z Viedenského dokumentu OBSE.
SR využije fórum 55 účastníckych štátov OBSE na presadzovanie zahranično-politických priorít najmä vo vzťahu ku krajinám Západného Balkánu, Strednej Ázie a južného Kaukazu ako aj posilnenie bilaterálnych vzťahov s tými účastníckymi štátmi, v ktorých SR nemá diplomatické zastúpenie. V kontexte EÚ bude SR naďalej podporovať  vytváranie a aktívne presadzovanie  priorít EÚ v OBSE. (EÚ tvorí takmer polovicu účastníckych štátov OBSE a je najväčším prispievateľom do jej rozpočtu (vyše 70%).
SR sa bude aj v r.2006 snažiť o presadenie svojich kvalifikovaných odborníkov do štruktúr OBSE v rôznych regiónoch Európy, na južnom Kaukaze a v Strednej Ázii. Takisto sa bude naďalej zúčastňovať na pozorovateľských misiách OBSE monitorujúcich priebeh a výsledky volebných procesov v účastníckych štátoch OBSE.
6.1.3. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)
	V júni 2006 nastúpi do funkcie nový GT OECD, ktorý sa stane kľúčovou postavou pri manažmente reformného procesu organizácie, formovania jej budúceho smerovania a zlepšenia jej viditeľnosti v rámci svetovej architektúry medzinárodných organizácií. MZV SR sa bude aktívne zapájať do tohto procesu v novovytvorenej pracovnej skupine k dopadom budúceho rozšírenia na riadenie OECD. MZV SR posilní svoju funkciu národného koordinátora aktivít voči OECD a zabezpečí kvalitnú prípravu dokumentov a účasť expertov na rokovaniach pracovných orgánov OECD. Významným krokom SR sa stane predpokladané ukončenie prístupového procesu SR do   Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) v roku 2006. Vo vzťahu k napĺňaniu Miléniových rozvojových cieľov má SR ako rozvíjajúca sa donorská krajina záujem na posilnení úlohy OECD v oblasti rozvojovej pomoci, predovšetkým prostredníctvom Výboru pre rozvojovú pomoc.
6.1.4. Svetová obchodná organizácia (WTO)
Zahraničná politika SR v časti obchodnej politiky v nasledujúcom období sa bude v roku 2006 formovať v súlade so závermi VI. Ministerskej konferencie WTO (13.12.–18.12. 2005, Hongkong). Ukončenie rozvojového kola z Dohy, plánované na koniec roku 2006, bude zavŕšené prijatím nových listín záväzkov, ktoré umožnia naplnenie prijatých zámerov.
6.1.5 Iné medzinárodné organizácie a zoskupenia štátov
Pracovná skupina pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF) 
Od novembra 2005 je Slovensko členom Pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF). Delegácia SR sa v roku 2006 na plenárnych zasadnutiach ITF po prvýkrát zúčastní ako delegácia členskej krajiny s právom spolurozhodovať o zásadných otázkach organizácie a pôsobnosti ITF. hlavnými cieľmi SR v roku 2006 sú predovšetkým etablovanie sa v jednotlivých expertných pracovných skupinách a ďalších organizačných zložkách ITF, nadviazanie na už existujúcu úspešnú spoluprácu s členskými krajinami ITF v oblastiach jej pôsobnosti a v neposlednom rade aj zabezpečenie lepšej informovanosti potenciálnych žiadateľov o podporu financovania projektov z fondu ITF na Slovensku.

6.2. Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu
6.2.1. Kontrola zbrojenia
Základné postavenie SR v oblasti kontroly zbrojenia 
Zahraničnú politiku v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní hromadného ničenia a tiež kontroly exportu realizuje SR predovšetkým prostredníctvom multilaterálnych fór - OSN-1.výbor, Komisia OSN pre odzbrojenie, Konferencia o odzbrojení a tiež cez samostatné rokovacie fóra a implementačné orgány odzbrojovacích zmlúv a kontrolných režimov. Prípadná bilaterálna dimenzia kontroly zbrojenia je podriadená širšiemu rámcu multilaterálneho aspektu problematiky, ktorý vychádza hlavne z nových podmienok a požiadaviek kladených na SR ako člena EÚ a NATO. SR je zmluvnou stranou všetkých významných dohovorov v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia.
6.2.2. Aktivity SR v rámci hlavných multilaterálnych zoskupení
Výbor VZ OSN pre odzbrojenie a medzinárodnú bezpečnosť (1. výbor)
SR bude tradične venovať práci 1. výboru prioritnú pozornosť ako orgánu, ktorý určuje dianie v oblasti odzbrojenia a otázok globálnej bezpečnosti na obdobie jednak nasledujúceho roku, ako aj v dlhodobom horizonte. SR bude v tomto zmysle svoje národné pozície vo vzťahu k rezolúciám a rozhodnutiam výboru formulovať na základe priorít svojej zahraničnej politiky a úzkej koordinácie s partnermi v EÚ a NATO. SR sa v koordinácii s partnermi sústredí na zlepšenie fungovania 1. výboru a jeho udržanie v tesnom prepojení s aktuálnymi potrebami bezpečnostnej situácie vo svete. 
Konferencia o odzbrojení (KO)
	SR bude poslednou krajinou, ktorá bude v r. 2006 predsedať KO ako kľúčovému rokovaciemu fóru medzinárodného spoločenstva v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia. Popri členstve SR v BR OSN ide o najvýznamnejší post SR v medzinárodných vzťahoch. Úlohou SR bude pripraviť v mene 65 členských štátov KO správu pre Valné zhromaždenie OSN. Cieľom SR je pôsobiť v KO tak, aby došlo k otvoreniu rokovaní o prioritnej otázke Zmluvy o zákaze výroby štiepnych materiálov (FMCT). Vzhľadom na podporu univerzality zákazu protipechotných mín (PPM), SR bude zaujímať kladný postoj aj k prípadnému otvoreniu rokovaní o zákaze transferu týchto zbraní. 
Európska únia
Prvoradou úlohou v agende kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní hromadného ničenia a kontroly exportu bude koordinácia pozícii SR s ostatnými členskými štátmi EÚ. SR bude na to využívať všetky príslušné štruktúry EÚ, pričom základné stanoviská bude formulovať na primárnych pracovných skupinách Rady EÚ pre kontrolu export zbraní - COARM, nešírenie ZHN - CONOP, globálnu kontrolu zbrojenia a  odzbrojenie – CODUN. 
Ďalšou dominantnou aktivitou v rámci EÚ bude agenda konvenčných zbraní, predovšetkým uplatňovanie revidovaného Kódexu správania sa štátov EÚ pri vývozoch zbraní (Kódex EÚ) a tzv. „tool-boxu“ zameraného na nájdenie efektívnych opatrení, ktoré by členské štáty uplatňovali v rámci vnútroštátneho systému kontroly exportu vojenského materiálu voči krajinám, na ktoré bolo zrušené zbrojné embargo EÚ. 
NATO
	Výzvu pre SR predstavuje podstatné zvýšenie svojho potenciálu prispieť do rozvoja nástrojov nešírenia ZHN a kapacít schopných vyvíjať čo najpreventívnejší účinok. 
Z hľadiska hrozby terorizmu a obrany proti nemu je pre NATO prioritná výmena spravodajských informácií a spracovanie politicko-vojenských analýz, hodnotení a odporúčaní týkajúcich sa bezpečnostného prostredia a rizík a hrozieb vyplývajúcich pre spojencov. Snahou SR bude zvyšovať svoju úroveň výmeny spravodajských informácií v tomto ohľade. 

6.2.3. Zbrane hromadného ničenia
	Úlohou SR vyplývajúcou z agendy a základných dokumentov EÚ, OSN a NATO v tejto oblasti bude ďalej zvyšovať úroveň svojho zapojenia sa do implementácie opatrení v nich obsiahnutých.  V tomto zmysle bude SR zvyšovať akcieschopnosť relevantných národných výkonných štruktúr na plnenie príslušných úloh. Cieľom je jednak rozvíjať dosiahnutý a získavať ďalší politický kapitál na presadzovanie zahranično-politických záujmov SR a to aj nad rámec predmetnej bezpečnostnej agendy a využívať odborný potenciál v nej obsiahnutý na podporu rozvoja SR na hospodárskom a vedecko-technickom poli. V konkrétnom rozmere je v r. 2006 nutné zamerať sa najmä na tieto oblasti: 
Dohovor o zákaze biologických zbraní (BWC)
Prioritnú pozornosť bude v r. 2006 SR venovať 6. hodnotiacej konferencii zmluvných štátov BWC, ktorá určí ďalšie smerovanie otázky kontroly dodržiavania ustanovení BWC. Požiadavky vo vzťahu k BWC vyplývajú z predchádzajúcej hodnotiacej konferencie BWC (2001-2002), na ktorej došlo k výraznému zlomu v procese prípravy Verifikačného protokolu. V tomto zmysle je úlohou SR v r. 2006 zavŕšiť proces vypracovania základných legislatívnych a ďalších opatrení s cieľom prezentovať sa na hodnotiacej konferencii
Zmluva o nešírení jadrových zbraní (NPT) / Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE)
Presadzovanie striktného dodržiavania záväzkov NPT zmluvnými stranami zostáva jedným zo základných pilierov politiky SR v oblasti nešírenia jadrových zbraní. Tento dlhodobý prístup bude SR ďalej rozvíjať na základe výsledkov posledných hodnotiacich konferencií a to v úzkej koordinácii s partnermi v  EÚ a NATO s cieľom implementovať dosiaľ dohodnuté opatrenia. Ako člen Rady guvernérov MAAE budeme intenzívne pôsobiť v prospech vyriešenia otvorených otázok jadrového programu s cieľom zabrániť šíreniu jadrových zbraní 
Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT) / Prípravná komisia Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (PrepCom CTBTO)
SR bude naďalej vyvíjať aktivity smerom k podpore urýchlenému nadobudnutiu platnosti CTBT. V tomto ohľade bude SR podporovať najmä jednotný postup EÚ vo vzťahu ku krajinám, ktoré majú rozhodujúci význam pre dosiahnutie uvedeného cieľa. Konkrétnym príspevkom SR bude pokračovanie činností spojených s organizovaním výcvikových kurzov CTBTO v teoretickej i praktickej rovine. 
Dohovor o zákaze chemických zbraní (CWC) / Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW)
K hlavným aktivitám SR bude patriť implementácia zásad Dohovoru predovšetkým formou pravidelne organizovaných seminárov a výcvikov inšpektorov v spolupráci s OPCW na území SR, pod patronátom Národného orgánu SR pre zákaz chemických zbraní (MH SR) a MO SR. Dôležitým momentom pre SR bude  pôsobenie vo Výkonnej Rade OPCW do mája 2006. Toto členstvo bude SR využívať na rozvoj dlhodobého agilného prístupu k praktickým otázkam chemického odzbrojenia aj v súvislosti s teroristickými hrozbami 
Rezolúcia BR OSN 1540 (2004)
	V r. 2006 bude SR spolupracovať s osobitne zriadeným výborom BR OSN pre rezolúciu 1540 (2004) o nešírení ZHN do rúk neštátnych subjektov . Uvedené sa bude diať najmä formou poskytovania aktuálnych informácií o napĺňaní rezolúcie na národnej úrovni. Počas nestáleho členstva v BR OSN (2006-07) sa bude SR aktívne podieľať na diskusii o posilňovaní procesu implementácie rezolúcie v celosvetovom meradle.  
Bezpečnostná iniciatíva proti šíreniu ZHN (PSI)
SR nadviaže na aktivity vykonané od nášho pripojenia sa k PSI v máji 2004. Tieto budú sledovať ďalšie zvyšovanie pripravenosti na plnohodnotné pôsobenie v iniciatíve, najmä formou účasti na jej cvičeniach. Významným predpokladom pre uvedené je vytvorenie národného kontaktného bodu pre otázky PSI, ktorým sa stal príslušný útvar PPZ SR. 
Haagsky kódex proti šíreniu balistických rakiet (HCOC)
V rámci boja proti šíreniu ZHN bude SR pokračovať v podpore úsilia zamedziť nežiaducemu šíreniu rakiet a raketových technológií. Ako konkrétny príspevok k tomuto úsiliu SR predloží štvrtú výročnú správu o národnej implementácii medzinárodného kódexu správania sa proti šíreniu balistických rakiet.
SR sa bude usilovať o dosiahnutie určitého stupňa univerzalizácie medzinárodnej spolupráce v boji proti šíreniu prostriedkov dopravy ZHN v tesnej spolupráci v rámci EÚ.
6.2.4. Konvenčné zbrane
Dohovor o zákaze protipechotných mín (Ottawský proces) 
SR sa bude v  r. 2006 zameriavať na implementáciu záverov 1.hodnotiacej konferencie dohovoru. SR si splnila všetky základné úlohy vyplývajúce z tejto normy medzinárodného humanitárneho práva. Od SR sa očakáva príspevok do plnenia cieľov dohovoru v širších dimenziách, ako je napr. pomoc obetiam protipechotných mín (PPM), ničenie zásob PPM v krajinách a ďalších formách predvídaných ottawským procesom. 
Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní (CCW) 
Základným cieľom SR bude dokončiť proces ratifikácie 5. protokolu k dohovoru CCW o nevybuchnutých pozostatkoch vojny a ďalej tak zvýšiť renomé Slovenska ako popredného presadzovateľa rozvoja medzinárodného humanitárneho práva. V rámci Skupiny vládnych expertov sa SR bude zameriavať predovšetkým na problematiku mín iných ako protipechotných. Tieto aktivity budú predstavovať integrálnu súčasť prípravy SR na Hodnotiacu konferenciu CCW, ktorá sa uskutoční koncom r. 2006. 
6.2.5. Ručné a ľahké zbrane 
SR bude pokračovať vo vnútroštátnej implementácii Akčného programu OSN na predchádzanie, boj a elimináciu nezákonného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami. SR poskytne údaje o transferoch, počtoch prebytočných, skonfiškovaných a zničených ručných a ľahkých zbraní za r.2005. V  NATO sa SR bude zapájať do činnosti EAPC skupiny pre problematiku ručných a ľahkých zbraní a odmínovania. SR vypracuje národný príspevok do Výročnej správy EÚ o implementácii spoločnej akcie Rady EÚ 2002/589/CFSP a Programu EÚ na prevenciu a boj proti nezákonnému obchodovaniu s konvenčnými zbraňami.
Zmluva o obchode so zbraňami (ATT)
SR bude podporovať diskusiu o Zmluve o obchodovaní so zbraňami s cieľom globálne zastrešiť a zjednotiť pravidlá týkajúce sa kontroly exportu konvenčných zbraní a vytvoriť tak na medzinárodnej úrovni jednotný nástroj v tejto oblasti. 
6.2.6. Kontrola exportu
V oblasti kontroly exportu vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia sa bude SR naďalej riadiť medzinárodnými záväzkami prihliadajúc na princípy zavedené medzinárodnými organizáciami a multilaterálnymi kontrolnými režimami, ktorých je členom, alebo na ktorých členstvo ašpiruje. Prioritou v rámci týchto záväzkov budú obmedzenia BR OSN, EÚ a OBSE. Pri kontrole exportu budú ešte dôležitejšiu úlohu hrať rozhodnutia multilaterálnych kontrolných režimov exportu a Kódex správania sa krajín EÚ pri vývoze zbraní, ktorý sa nachádza v procese transformácie z politicky záväzného na právne záväzný inštrument.
Multilaterálne kontrolné režimy exportu
Dôraz v politike SR vo vzťahu ku kontrolným režimom exportu bude pokračovať v sledovaní novej trajektórie v dvoch základných dimenziách: aktívnejšie prispievať do aktivít kontrolných režimov, najmä výmeny informácií, vrátane spravodajských poznatkov, skúseností z implementácie opatrení zameraných proti šíreniu ZHN a destabilizujúcim akumuláciám konvenčných zbraní, atď.; využívať možnosti prístupu k poznatkom z týchto režimov na podporu vedecko-technického a hospodárskeho rozvoja. 
Austrálska skupina (AG)
Efektívnosť práce AG vo vzťahu k zabraňovaniu šírenia biologických a  chemických látok zneužiteľných na výrobu ZHN je v zásadnej miere závislá na aktívnej participácii jej účastníckych krajín. Úlohou SR v tomto smere je pozitívne reagovať na výzvy na zvýšenie počtu prezentácií v jednotlivých expertných segmentoch činnosti skupiny. 
Medzi technické úlohy v rámci AG bude v r. 2006 patriť dolaďovanie podmienok na prijímanie vybranej dokumentácie prostredníctvom informačného systému AG (AGIS).
Skupina jadrových dodávateľov (NSG) / Zanggerov výbor (ZC)
Úlohou SR v týchto kontrolných režimoch exportu bude zasadzovať a podieľať sa na vytváraní efektívnych mechanizmov na zabránenie takých transferov jadrových materiálov, zariadení a technológií, vrátane súvisiacich tovarov dvojakého použitia, ktoré by mohli viesť k ich zneužitiu teroristickými subjektami a krajinami, ktoré sú predmetom vážneho znepokojenia na vojenské účely a k nežiadúcemu šíreniu zbraní hromadného ničenia. Cieľom bude prispieť k posilneniu existujúcich mechanizmov a v spolupráci s ostatnými partnermi v NATO a EÚ podieľať sa na tvorbe politiky kontroly exportu.   
Wassenaarske usporiadanie (WA)
Úlohou SR bude využívať Expertnú skupinu WA na upravovanie kontrolných zoznamov vojenského materiálu a technológií dvojakého použitia podľa bezpečnostných požiadaviek SR a jej partnerov. Vo Všeobecnej pracovnej skupine WA sa zameria na prezentáciu dôležitých informácií o aktualizovanej úprave vnútroštátneho systému kontroly exportu vojenského materiálu. Experti SR podieľajúci sa na kontrole exportu vojenského materiálu v SR budú v rámci Skupiny licenčných a colných úradníkov spolu s ostatnými účastníckymi štátmi pokračovať v diskusii zameranej predovšetkým na harmonizáciu exportnej dokumentácie (certifikáty konečného užívateľa, medzinárodné dovozné certifikáty, certifikáty o overení dodávky) a kontrolu neautorizovaného reexportu. 
Kontrolný režim raketových technológií (MTCR)
Vo vzťahu k MTCR bude SR pokračovať v úsilí o získanie členstva na základe toho, že dlhodobo spĺňa podmienky na prijatie a dobrovoľne sa riadi pravidlami tohto kontrolného režimu exportu. Jediným problémom zostáva blokovanie členstva Ruskom. Po predpokladanom prijatí členstva SR do MTCR bude prvoradou úlohou vytvoriť efektívny mechanizmus zapojenia sa príslušných odborných rezortov do plnenia povinností vyplývajúcich z členstva.  

6.3. Terorizmus
V oblasti boja proti terorizmu je potrebné, aby SR pokračovala v presadzovaní línie zameranej v prvom rade na prevenciu a posilnenie globálnej (OSN), európskej (EÚ) a regionálnej bezpečnosti (vrátane NATO a OBSE), zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce a zlepšenie schopnosti operatívnej reakcie na vznikajúce hrozby.  SR podporuje úsilie medzinárodného spoločenstva efektívne bojovať proti medzinárodnému terorizmu a OSN považuje za kľúčové fórum pri hľadaní efektívneho riešenia problematiky terorizmu. 
V tejto súvislosti bude SR pokračovať v aktívnej podpore boja proti terorizmu najmä formou spolupráce s protiteroristickým výborom BR OSN (CTC) v súlade so záväznými rezolúciami BR OSN 1373 (2001) a 1566 (2004), presadzovať univerzálnu ratifikáciu 13 medzinárodných dohovorov proti terorizmu a urýchlené ukončenie prác na Všeobecnom dohovore OSN proti terorizmu. SR podporuje jeho urýchlené prijatie v predloženom znení. V tomto smere je potrebné plne využiť pôsobenie SR v BR OSN.
Otázky boja s terorizmom a nešírenia zbraní hromadného ničenia zostávajú naďalej jedným z prioritných smerov pôsobenia SR aj na pôde inštitúcií a orgánov EÚ. SR bude aktívnym účastníkom procesu tvorby opatrení, ktoré zvýšia nielen vnútornú aj vonkajšiu bezpečnosť EÚ. Zástupcovia sa budú pravidelne a aktívne zúčastňovať na činnosti pracovných skupín Rady EÚ, ktoré sa venujú problematike boja s terorizmom.

6.4. Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc
Nové postavenie Slovenska v medzinárodnom spoločenstve a donorskej komunite, členstvo v EÚ i post nestáleho člena BR OSN bude klásť v roku 2006 zvýšené nároky na slovenské aktivity v oblasti rozvojovej politiky i poskytovania rozvojovej pomoci. V súlade so závermi Európskej rady (máj 2005) sa SR ako členský štát EÚ, ktorý pristúpil k EÚ po roku 2002 a ktorý ešte nedosiahol 0,17% pomer ODA/HND, bude usilovať urobiť tak do roku 2010 v rámci svojich príslušných rozpočtových postupov. Tento záväzok si bude vyžadovať postupný, každoročný nárast finančných prostriedkov na ODA, počnúc rokom 2006. 
Samotné zvyšovanie  rozpočtu na rozvojovú pomoc však zďaleka nestačí. Na rastúci objem ODA musia byť dôkladne pripravené slovenské rozvojové inštitúcie, ľudské zdroje i verejná mienka. Po formálnej stránke je slovenská ODA posudzovaná najmä podľa vykazovaných objemov poskytovanej pomoci. Preto bude dôležité, aby rozvojové štatistiky presne odrážali všetky vynaložené prostriedky SR v tejto oblasti. Komplexné výkazníctvo si vyžaduje pravidelnú a úzku koordináciu všetkých rezortov. Skvalitneniu štatistík napomôže aj intenzívnejšia spolupráca SR s výborom OECD/DAC.
Kľúčová pre efektívne a kvalitné implementovanie slovenskej pomoci v zahraničí bude najmä ďalšia inštitucionalizácia súčasného systému, ktorej základom by mala byť postupná transformácia kontraktačných jednotiek na samostatnú rozvojovú agentúru. Tento proces by mal začať už v roku 2006 a jeho súčasťou by malo byť postupné vytváranie kodifikovaného právneho rámca, ako garancie stability a kontinuity slovenskej ODA a pevnej bázy pre jej rast. Ďalšou dôležitou podmienkou efektívnosti slovenskej pomoci zahraničiu bude výraznejšia programová orientácie slovenskej ODA. Slovenská rozvojová pomoc by mala byť v prioritných (projektových) krajinách užšie sektorovo zameraná. Dôležitou úlohou je preto definovať sektorové priority pre vybrané krajiny a zostaviť pre ne tzv. rámcové programy. Zúžením počtu krajín a sektorov sa dosiahne synergický efekt slovenských rozvojových aktivít v zahraničí.
Aby sa so slovenskými rozvojovými aktivitami v zahraničí identifikovala čo najväčšia časť slovenskej verejnosti bude potrebné venovať zvýšenú pozornosť aktivitám rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti a zamerať sa pritom na vybrané cieľové skupiny.  
Rastúci rozsah a frekvencia prírodných katastrôf si bude vyžadovať ďalšie reformy slovenského humanitárneho systému. Potvrdzuje sa nutnosť poskytovať slovenskú humanitárnu pomoc rýchlo a flexibilne a to aj prostredníctvom projektov slovenských mimovládnych organizácií. Táto forma navyše umožňuje väčšiu transparentnosť, využitie slovenských skúseností a zviditeľnenie Slovenska. V roku 2006 bude potrebná v oblasti humanitárnej pomoci užšia a intenzívnejšie spolupráca s krajinami V4 i humanitárnou organizáciou ECHO (v rámci EÚ) a OCHA (v rámci OSN). 
Rozvojová a humanitárna pomoc je jednou z kľúčových súčastí vonkajších vzťahov EÚ. Od SR sa aj v roku 2006 očakáva aktívny a inovatívny vstup do tvorby európskej rozvojovej politiky voči rozvojovým krajinám v rámci pôsobenia vo výboroch Európskej komisie a v pracovných skupinách Rady. Zároveň bude potrebné hľadať možnosti, ako pomôcť slovenským subjektom pri predkladaní projektov v rámci grantových schém Európskej komisie.

6.5. Aktivity v ďalších regionálnych zoskupeniach
V roku 2006 Slovenská republika odovzdá, na základe rotačného princípu, ročné predsedníctvo v Stredoeurópskej iniciatíve (SEI) Albánsku. Spolu s Albánskom a Bieloruskom (predsednícka krajina v SEI v roku 2007) si bude plniť úlohy vyplývajúce z členstva v tzv. „Troike“. 
V priebehu roku 2006 MZV SR zabezpečí koordináciu účasti oficiálnych predstaviteľov SR na vrcholových podujatiach SEI pod albánskym predsedníctvom, v tom predovšetkým účasť na Summite premiérov v Albánsku, na stretnutí ministrov zahraničných vecí SEI a na stretnutí Parlamentného výboru a Parlamentného zhromaždenia SEI.
MZV SR sa bude aj v roku 2006 zasadzovať prostredníctvom „kontaktného miesta na MZV SR o posilňovanie spolupráce medzi SEI a EÚ. Vytvorí podmienky pre organizáciu pravidelných konzultačných stretnutí SEI a EÚ, zvýšenie účasti expertov EK na pracovných stretnutiach SEI a zapájanie sa SEI cestou expertíz do programov Európskej susedskej politiky EÚ. SR bude prostredníctvom MZV SR naďalej vyvíjať aktivity, vyplývajúce z jej postavenia spolupredsedajúcej krajiny v Pracovnej skupine SEI pre kultúru a pre boj proti organizovanému zločinu. 
MZV SR bude aj v roku 2006 plniť úlohy, vyplývajúce z pozorovateľského štatútu SR v Čiernomorskej hospodárskej spolupráci (BSEC). Účasťou na príprave interakčného plánu medzi BSEC a EÚ prispeje k revitalizácii a prehĺbeniu dialógu medzi BSEC a EÚ. V súčinnosti s ďalšími rezortmi a mimovládnymi partnermi bude koordinovať účasť SR na rozpracovaní piatich definovaných priorít spolupráce BSEC a EÚ.
SR bude naďalej podporovať aktivity Európskeho strediska pre jadrový výskum (CERN).  Za účasti slovenských odborníkov v roku 2006 bude vrcholiť príprava novej technológie, ktorá zednotí výpočtové centrá do jednej virtuálnej organizácie prepojenej vysokorýchlostnou počítačovou sieťou. SR prispeje svojím členstvom v Strategickej skupine k definovaniu budúceho smerovania strategického výskumu CERN. 
SR prispeje k ďalšiemu zefektívneniu práce Die Donau – Medzinárodného marketingového združenia CR podunajských štátov (ďalej Dunajská komisiA, DK) a jeho sekretariátu v období, keď sa očakáva ďalší vzrast medzinárodnej riečnej plavby, ako aj ďalšie zvýšenie významu európskych vnútrozemských vodných ciest. SR sa bude podieľať na zintenzívnení prác na revízii Dohovoru o režime plavby na Dunaji (Belehrad 1948) smerujúcich k prijatiu konsenzuálneho textu nového medzinárodnoprávneho nástroja týkajúceho sa plavby na Dunaji. Po prijatí textu Prípravným výborom SR bude pripravená podpísať revidovaný dohovor na diplomatickej konferencii, ktorá sa má konať v roku 2006 
Slovenská republika je tiež členom „ARGE Donauländer – Pracovného združenia podunajských štátov“. 

7. MEDZINÁRODNOPRÁVNA A KONZULÁRNA OBLASŤ

7.1. Medzinárodnoprávna oblasť
	V oblasti medzinárodnoprávnej sa bude Slovenská republika v roku 2006 podieľať na budovaní svojej bilaterálnej a multilaterálnej zmluvnej základne, ktorá je právnym rámcom jej zahraničnej politiky. Prioritným bude jej skvalitnenie, najmä s ohľadom na vytvorenie čo najvýhodnejších podmienok pre hospodársko-obchodnú spoluprácu. S procesom skvalitňovania zmluvnej základne úzko súvisí i proces revízie bilaterálnej zmluvnej základne po sukcesii SR do zmlúv po bývalej ČSFR realizovaný aj v súlade so záväzkami SR, vyplývajúcimi z členstva v EÚ.
	V súvislosti s členstvom SR v BR OSN sa bude klásť dôraz na medzinárodnoprávne aspekty bezpečnostnej agendy. Okrem toho bude SR v rámci systému OSN, najmä 6. (právneho) výboru VZ OSN a odborných organizácií, ako aj Rady Európy a ďalších regionálnych organizácií, venovať pozornosť pokračujúcej kodifikácii medzinárodného práva a jeho progresívnemu rozvoju. SR sa zameria na oblasť zodpovednosti medzinárodných organizácií, ochrany ľudských práv a podporu efektívneho multilateralizmu a predovšetkým na právne aspekty boja proti terorizmu a organizovanému zločinu, kde bude aktívne participovať na normotvorných aktivitách smerujúcich k dojednaniu uceleného dohovoru OSN o terorizme počas 60. zasadnutia VZ OSN. Zvýšená pozornosť bude venovaná aj právnym aspektom reformy OSN a Bezpečnostnej rady, humanitárnej pomoci, kolektívnej bezpečnosti, dodržiavaniu práva a implementáciu záverov Summitu 2005. 
SR bude podnikať kroky zamerané na všeobecnú podporu spravodlivosti a vlády medzinárodného práva v medzinárodných vzťahoch, vrátane podpory medzinárodného humanitárneho práva. Bude podporovať implementáciu rozhodnutí Medzinárodného súdneho dvora s náležitou pozornosťou sledovať jeho rozhodovaciu činnosť. Slovenská republika ako zmluvná strana Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu bude klásť dôraz na jeho aplikáciu a úplnú implementáciu a bude podporovať činnosť súdu v procese nastoľovania medzinárodného mieru a bezpečnosti, ako aj ukončovaciu stratégiu ad hoc trestných tribunálov BR OSN (Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu a pre Rwandu). 
V r.2006 sa predpokladá ukončenie expertných rokovaní a uzavretie Dohody medzi vládou SR a Organizáciou spojených národov o výkone trestov uložených ICTY.
	V súvislosti s upevňovaním svojich pozícií a aktívnym využitím členstva v EÚ, sa bude SR aktívne podieľať na vytváraní efektívnych mechanizmov legislatívnej činnosti v rámci Únie, vrátane komitológie pri implementácii rozhodnutí v rámci Spoločenstva a bude využívať dopad spoločných pozícií Únie navonok i voči jednotlivým štátom, a to aj v súvislosti s členstvom SR v Bezpečnostnej rade OSN.  SR legislatívne upraví vnútroštátne procesné právne pravidlá tvorby pozičných dokumentov k rozhodovaciemu procesu v EÚ, ako aj pravidlá spolupráce štátnych orgánov v tejto oblasti, vrátane úpravy ústavného schvaľovania medzinárodných zmlúv, ktorých stranou je Európske spoločenstvo alebo EÚ. SR ukončí harmonizáciu zmluvnej základne s právom EÚ a ES.
Potenciál EÚ bude SR využívať v rámci pôsobenia príslušných kompetencií orgánov EÚ, ako aj národných kompetencií voči tretím štátom. V tomto smere konsoliduje tie medzinárodnoprávne záväzky, ktoré vyplývajú pre Slovenskú republiku zo zmlúv uzavretých v rámci kompetencií Únie, a to dovnútra i navonok, ako aj z právne záväzných rozhodnutí orgánov ES a EÚ. Slovenská republika sa zároveň bude aktívne podieľať na príprave a schvaľovacom procese medzinárodných zmlúv s európskym prvkom.
V spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo – Nagymaros sa bude SR usilovať aj v roku 2006 v rámci implementácie rozsudku MSD o pozitívny posun v pokračovaní negociačného procesu s maďarskou stranou na úrovni vládnych delegácii a troch pracovných skupín (právnej, technickej a ekonomickej). Cieľom rokovaní s maďarskou stranou bude dosiahnutie dohody, ktorá bude v súlade s rozsudkom MSD a zároveň bude naplnením cieľov Zmluvy o výstavbe a prevádzke SVD Gabčíkovo/Nagymaros z roku 1977.

7.2. Konzulárna oblasť
V strednodobej stratégii zahraničnej politiky SR do roku 2015, ktorá bola schválená uznesením vlády č. 914/2004 z 29.9.2004 sa slovenskí občania stavajú do popredia. Za základné a trvalé zahraničnopolitické záujmy SR sa v dokumente hneď po zachovaní územnej celistvosti štátu považuje bezpečnosť jeho občanov. Konečným adresátom zahraničnej politiky sú občania SR. Jednou z hlavných úloh konzulárnej služby je pomoc občanom v cudzine, ktorých počet sa neustále zvyšuje, čím narastá aj význam konzulárnej služby v systéme zahraničnej politiky. Okrem tejto povinnosti je SR ako členský štát EÚ povinný poskytovať takúto ochranu a pomoc aj občanom ostatných členských štátov EÚ, v prípadoch ak takýto štát nemá v danej krajine diplomatické alebo konzulárne zastúpenie.
Po vstupe do EÚ, Slovenská republika  ako členský štát  Európskej únie nemôže samostatne uzatvárať nové bezvízové dohody. K recipročnému kroku spočívajúcemu v zavedení bezvízového režimu pre občanov SR zatiaľ nepristúpili: Austrália, Brunej, Kanada, Kostarika a USA. Brunej a Kostarika síce jednostranne zrušili vízovú povinnosť pre občanov SR, avšak na menší počet dní pobytu (na 14 resp. 30 dní). Keďže ďalšie rokovania o bezvízových dohodách s týmito krajinami nie sú dnes už aktuálne, bude SR vyvíjať maximálne úsilie za účelom dosiahnutia recipročných rozhodnutí týchto krajín týkajúcich sa zavedenia bezvízového režimu pre slovenských občanov. 
SR bude naďalej budovať sieť honorárnych konzulátov, ktorá bude koncipovaná ako čiastočná náhrada za diplomatické misie, či kariérne konzulárne úrady v štátoch, kde nemá SR efektívne zastúpenie. Rozširovanie siete honorárnych konzulátov bude vychádzať z Koncepcie rozširovania siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnym konzulárnym úradníkom na roky 2003 až 2007, ktorej východiská boli spracované predovšetkým z pohľadu zahranično-politickej orientácie SR a teritoriálneho rozmiestnenia.
	Rok 2006 bude zlomovým rokom pre prijatie SR do Schengenu. Uskutočnia sa hodnotiace misie, ktoré budú zamerané na pripravenosť SR vstúpiť do Schengenu v oblasti ochrany hraníc, ochrany osobných údajov, policajnej spolupráce ako aj vo vízovej oblasti. MZV SR zabezpečí personálne a technické dovybavenie jednotlivých konzulárnych oddelení v zahraničí, tak, aby spĺňali náročné podmienky schengenských štandardov, ako aj vysoké požiadavky na personálne obsadenie pracovísk a ich príslušné vyškolenie. V roku 2006 sa v súvislosti s prípravou vstupu SR do Schengenu taktiež predpokladá finalizácia vízového informačného systému, realizácia projektov zavádzania biometrie do víz, ako aj participácia na zavádzaní biometrie do cestovných dokladov (diplomatických a služobných pasov) v  úzkej spolupráci s gestorom tejto problematiky MV SR. 
Medzi priority nasledujúceho obdobia budú patriť aj posilňovanie európskej konzulárnej spolupráce, boj s nelegálnou migráciou, vytváranie liberálnejších podmienok pre žiadúcu migráciu a liberalizácia vízového režimu s niektorými krajinami, implementovanie relevantného acquis, uzatváranie dvojstranných konzulárnych dohovorov, zlepšenie komunikácie s verejnosťou a zabezpečenie väčšej informovanosti verejnosti o konzulárnych službách a zabezpečovanie kvalitného a primerane vyškoleného personálu na ZÚ SR.

7.3. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám
	Rešpektovanie ľudských práv a dodržiavanie všeobecných ľudskoprávnych noriem patrí medzi základné atribúty fungovania demokratickej spoločnosti a je taktiež jednou zo základných podmienok mierového spolunažívania národov. Posilnenie významu ľudských práv potvrdili i závery Svetového summitu OSN 2005. Slovenská republika bude naďalej v orgánoch OSN presadzovať prijatie takých rozhodnutí, ktoré budú vyžadovať podporu ľudských práv a riadnu implementáciu medzinárodnoprávnych záväzkov v danej oblasti. SR si aj naďalej bude plniť svoje záväzky v oblasti ochrany ľudských práv a podporovať ratifikáciu univerzálnych medzinárodných ľudskoprávnych dohovorov.
V snahe zvýšiť akcieschopnosť medzinárodného spoločenstva v danej oblasti SR  finančne podporí Úrad Vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR). 
Výrazným determinantom pozícií a aktivít SR na medzinárodných i regionálnych fórach, ako aj jej zahraničnej politiky v oblasti ľudských práv všeobecne je ľudskoprávna politika EÚ uskutočňovaná v rámci jej SZBP, so zameraním na aktivity EÚ v oblasti ľudských práv a demokratizácie. Plánovanie, schvaľovanie, finančné krytie a realizáciu týchto aktivít EÚ zabezpečuje výbor pre ľudské práva a demokraciu, na ktorého práci sa bude SR naďalej podieľať. Spomedzi demokratizačných projektov sa budú za SR aj v budúcnosti zúčastňovať na volebných pozorovacích misiách EÚ osvedčení experti, ktorých bude naďalej nominovať do jednotlivých misií MZV SR. Po dobrom uplatnení našich pozorovateľov v týchto misiách, vysielaných väčšinou do krajín, ktoré vstupujú na cestu demokracie po konfliktoch a krízach, bude vhodné vypracovať systém zúročenia poznatkov volebných pozorovateľov v prospech rezortu zahraničných vecí. SR sa ako spolutvorca politiky EÚ v oblasti podpory a ochrany ľudských práv aktívne zúčastňuje na spoločných aktivitách EÚ v jej vonkajších vzťahoch s tretími krajinami, ako aj na presadzovaní spoločných záujmov EÚ na pôde medzinárodných organizácií. SR v pracovnej skupine Rady EÚ pre ľudské práva zastupuje MZV SR. 
SR sa bude aj v roku 2006 aktívne zapájať do napĺňania priorít EÚ v ľudskoprávnej oblasti (zrušenie trestu smrti, zákaz mučenia, ochrana detí v ozbrojených konfliktoch, podpora ochrancov ľudských práv, ľudskoprávne dialógy s tretími krajinami). V rámci problematiky zneužívania detí v ozbrojených konfliktoch SR uskutoční kroky na navýšenie finančného príspevku na aktivity UNICEF v tejto oblasti. V oblasti ochrany práv osôb patriacich k národnostným menšinám bude SR pokračovať v aktivitách na bilaterálnych i multilaterálnych fórach. Osobitná pozornosť bude venovaná medzinárodnej spolupráci pri riešení problémov rómskej menšiny. 
V roku 2006 bude pokračovať dialóg s orgánmi Rady Európy monitorujúcimi implementáciu Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín. Očakáva sa ukončenie druhého kola monitoringu. Vo vzťahu k regionálnym alebo menšinovým jazykom budú orgány Rady Európy prvý krát od nadobudnutia platnosti Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov pre SR (v roku 2002) posudzovať stav plnenia prijatých záväzkov. MZV SR pripraví stanovisko k hodnotiacej správe Výboru expertov k charte.

7.4. Krajania
Dňa 1.1.2006 nadobudne účinnosť Zákon č. 474/2005 Z.z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene niektorých zákonov, ktorý bol Národnou radou Slovenskej republiky schválený uznesením č.:1827 zo dňa 23. 9. 2005. Nový zákon nahradí doteraz platný Zákon č. 70/1997 Z.z. o zahraničných Slovákoch. Podľa novej právnej úpravy bude štátnu politiku starostlivosti a podpory krajanov od 1.1.2006 vykonávať Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí. V spolupráci s rezortmi zahraničia, školstva a kultúry bude vytvárať materiálne a organizačné podmienky na podporu krajanských komunít s cieľom zachovať jazykovú a kultúrnu identitu ich príslušníkov. Nový Úrad bude vydávať aj tzv. osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí viazané na konkrétny účel, ktoré nahradia preukazy zahraničného Slováka vydávané doposiaľ MZV SR. Preukazy zahraničného Slováka vydané MZV SR podľa doposiaľ platného zákona budú platné do 1.8.2007 a MZV SR bude viesť ich evidenciu do 31.12. 2007.

8. INFORMAČNÁ ČINNOSŤ A PREZENTÁCIA ZAHRANIČNO- POLITICKÝCH AKTIVÍT SR

Prioritami prezentácie aktivít SR a činnosti rezortu MZV SR v zahraničných a domácich médiách bude pôsobenie SR na poste nestáleho člena v Bezpečnostnej rade OSN  (v rokoch 2006 až 2007), ako aj členstvo SR v EÚ a NATO.
Rezort bude naďalej klásť dôraz na systematickú propagačnú a informačnú činnosť v zahraničnopolitickej, ekonomickej a kultúrnej oblasti z hľadiska záujmov SR. Osobitne sa zameria na komplexnú audiovizuálnu prezentáciu SR vo svete so zámerom jej emblematického zviditeľnenia a poukázania na konkrétne možnosti medzinárodnej spolupráce. Rezort zavedie metodologickú prípravu diplomatických pracovníkov za účelom  zlepšenia výsledkov propagačno-informačnej dimenzie slovenskej diplomacie v rámci napĺňania národno-štátnych záujmov.
Jednou z úloh je dobudovať oficiálnu internetovú stránku MZV SR a ZÚ ako jeden z aktívnych prostriedkov propagácie SR v zahraničí, poskytovania aktuálnych správ domácim a zahraničným médiám a zvýšenia informovanosti o činnosti MZV SR vrátane informácií pre slovenských občanov a zahraničných turistov v rámci pôsobnosti rezortu.
Informačná činnosť v oblasti vedy a inovačných technológií
V súvislosti s plnením cieľov Stratégie konkurencieschopnosti SR do r. 2010 sa rozvoj vedy a inovačných technológií stále viac stávajú integrálnou súčasťou a významným nástrojom zahraničnej politiky a globálnej diplomacie. V tomto kontexte sa očakáva intenzívna spolupráca jednotlivých rezortov, SAV, univerzít a predstaviteľov podnikateľských kruhov a v oblasti diplomacie bude potrebné, efektívnejšie ako doteraz, plniť nasledovné úlohy : 
-	dôsledne informovať domáce inštitúcie o úrovni vedy, techniky a možných inováciách dosiahnutých v zahraničí a pripraviť pre ne odpovedajúcu argumentačnú bázu pre rokovania so zahraničnými partnermi,
-	prezentovať Slovenskú republiku ako vhodného partnera na spoluprácu v oblasti vedy a techniky, najmä v oblastiach, v ktorých slovenské inštitúcie dosahujú medzinárodne uznávané výsledky a ako krajinu s tvorivým potenciálom a technologickými možnosťami,
-	využívať možnosti dosiahnutého stupňa v rozvoji vedy a vo významných inovačných aktivitách na získavanie nových ideí a technológií.

9. BUDOVANIE ZASTUPITEĽSKEJ SIETE  SR V ZAHRANIČí A PERSONÁLNA POLITIKA

Po svojom vstupe do EÚ a NATO sa SR stala spoluzodpovednou za široké spektrum Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) EÚ. Rezort diplomacie tejto skutočnosti musí prispôsobiť svoje zastúpenie v zahraničí aj využívanie svojich kapacít. 
Prioritnými určujúcimi faktormi pre rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí v nasledujúcom období sú: (1) presadzovanie národno-štátnych záujmov SR v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR, (2) napĺňanie priorít zahraničnej politiky SR s prihliadnutím na ciele SZBP a upevňovanie transatlantických väzieb, čo vyplýva z nášho členstva v EÚ a NATO, (3) plnenie úloh spojených s koncepčnejším a intenzívnejším prístupom v presadzovaní slovenského exportu a získavaní priamych zahraničných investícií, (4) starostlivosť o krajanskú komunitu a vytváranie priaznivého obrazu SR.
V r. 2006 MZV SR predpokladá určité zmeny v sieti diplomatických misií SR v zahraničí, ako aj v ich obsadení. Rotáciu pracovníkov medzi ústredím a zahraničím považujeme za nutný predpoklad ich ďalšieho kariérneho rastu. Rezort zahraničných vecí tiež posúdi možnosti efektívnejšieho zastúpenia v Luxembursku, v Litve, v Estónsku, na Južnom Kaukaze a Blízkom Východe. 
Prioritou vyplývajúcou z nášho nestáleho členstva v Bezpečnostnej rade OSN bude zabezpečenie úloh formou spoločného zastúpenia, resp. výmien diplomatov s vybranými členskými krajinami EÚ v regiónoch, ktoré sú prioritami SZBP EÚ, a kde si nemôžeme dovoliť mať z finančných dôvodov vlastné zastúpenie – v Kišineve, Tbilisi, Adis Abebe.
Rovnako dôležité bude však aj rozširovanie siete honorárnych konzulátov SR v krajinách, kde SR nemá žiadne efektívne zastúpenie a v ktorých tieto úrady fungujú ako čiastočná náhrada za diplomatické misie, či kariérne konzulárne úrady.
V rámci potreby neustálej profesionalizácie zahraničnej diplomatickej služby SR Osobný úrad MZV SR plánuje aj v roku 2006 venovať zvýšenú pozornosť kontinuálnemu a systematickému zvyšovaniu odbornej úrovne zamestnancov MZV SR. S týmto účelom bude potrebné i naďalej zabezpečovať realizáciu komplexného systému celoživotného vzdelávania zamestnancov rezortu a venovať zvýšenú pozornosť jazykovému vzdelávaniu formou interných a externých jazykových kurzov. Predpokladá sa tiež uplatňovanie zásad štátnych zamestnancov pracujúcich v oblasti európskych záležitostí a finančných prostriedkov EÚ v nadväznosti na zavedenie systému rozšírenej decentralizácie implementácie predvstupovej pomoci EÚ (EDIS) z fondov Phare a ISPA, s možnosťou jej čerpania aj v r.2006.
V súvislosti so vstupom SR do EÚ sa aj v r. 2006 predpokladá zvýšenie počtu uchádzačov o zamestnanie v štruktúrach medzinárodných organizácií, predovšetkým o posty v Európskej komisii, Európskom parlamente, respektíve v iných štruktúrach EÚ. Súčasne sa predpokladá aj rozšírenie personálnej agendy, ktorá bezprostredne súvisí s vysielaním národných expertov SR do štruktúr EÚ, a to v úzkej spolupráci s kompetentnými útvarmi EÚ a ministerstva, vrátane spolupráce s Osobnými úradmi ostatných orgánov štátnej správy SR.
MZV SR sa bude aj v r. 2006 podieľať na odbornej príprave potenciálnych ľudských zdrojov pre potreby rezortu. V tejto oblasti sa predpokladá spolupráca s vybranými vysokými školami a univerzitami, ktorých absolventi môžu nájsť uplatnenie v zahraničnej službe. MZV bude naďalej poskytovať týmto študentom možnosť vykonania krátkodobých odborných stáží na jednotlivých odborných útvaroch MZV a na vybraných ZÚ SR v zahraničí. Okrem toho sa niektorí pracovníci ministerstva zapoja aj v roku 2006 do vzdelávacieho procesu, keď v relevantných akademických inštitúciách budú prednášať aktuálne problémy zahraničnej politiky či diplomacie.

Zoznam použitých skratiek

Skratky štátov*	
Af	Afganistan	fr	Francúzsko	nl	Holandsko	
AL	Albánsko	HR	Chorvátsko	NO	Nórsko	
at	Rakúsko	hu	Maďarsko	pl	Poľsko	
BA	Bosna a Hercegovina	ie	Írsko	pt	Portugalsko	
BE	Belgicko	Il	Izrael 	RO	Rumunsko	
BG	Bulharsko	IN	India 	RU	Ruská federácia	
BY	Bielorusko	iq	Irak	SC	Srbsko a Čierna Hora	
CA	Kanada	is	Island	si	Slovinsko	
CH	Švajčiarsko	it	Taliansko	SM 	Sanmarínska republika	
CN	Čína	JP	Japonsko 	SE	Švédsko	
cy	Cyprus	KG	Kirgizsko	RU	Ruská federácia	
CZ	Česká republika	KZ	Kazachstan 	TJ	Tadžikistan	
de	Nemecko	LI	Lichtenštajnsko	TM	Turkménsko	
dk	Dánsko	LT	Litva	TR	Turecko	
EE 	Estónsko	lu	Luxembursko	UA	Ukrajina	
EG	Egypt	LV	Lotyšsko	UK	Spojené kráľovstvo	
el	Grécko	MD	Moldavsko	US	Spojené štáty americké	
es	Španielsko	mk	Macedónsko	UZ	Uzbekistan 	
fi	Fínsko	mt	Malta	ZA	Juhoafrická republika	
* Skratky použité v materiále zohľadňujú skratky zaužívané v rámci EÚ, s výnimkou Slovenskej republiky, kde bola namiesto SK zachovaná zaužívaná skratka - SR. 

Ďalšie skratky	
ASEAN	Združenie krajín juhovýchodnej Ázie	
ASEM	Stretnutie Ázia - Európa	
BR OSN	Bezpečnostná rada OSN	
EAPC	Euro-Atlantic Partnership Council (Rada euro-atlantického partnerstva)	
EBOP	Európska obranná a bezpečnostná politika	
ECHO	Humanitarian Aid Department of the E.C. (Oddelenie humanitárnej pomoci EK)	
ECOWAS	Ekonomické spoločenstvo západoafrických štátov	
EDIS	Extended Decentralised Implementation System	
EK	Európska komisia	
EP	Európsky parlament	
euromed	Euro-mediteránne partnerstvo	
GT	Generálny tajomník	
HK SR	Honorárny konzulát SR	
ICTY	Medzinárodný trestný súd pre bývalú Juhosláviu	
laš	Liga arabských štátov	
MO SR	Ministerstvo obrany SR	
MVF	Medzinárodný Vyšehradský fond	
NČK	nové členské krajiny EÚ	
NR SR	Národná rada SR	
OBSE	Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe	
OCHA	UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí)	
oda	Official development assistance (oficiálna rozvojová pomoc SR)	
OECD	Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj	
OS SR	Ozbrojené sily SR	
PfP	Partnership for Peace (Partnerstvo za mier)	
SAP	Stabilizačný a asociačný proces	
SEI	Stredoeurópska iniciatíva	
SNŠ	Spoločenstvo nezávislých štátov	
SZBP 	Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ	
V4	Vyšehradská štvorka	
W3	Weimarská trojka	
zú sr	Zastupiteľský úrad SR