Informácia
o dosahu a účinku zmien sociálneho systému na rómske komunity žijúce vo vybraných osadách

I. časť

A.	Sociálna situácia  marginalizovaných skupín obyvateľstva,
     spôsob života  časti Rómov žijúcich v  rómskych osadách

	Sociálny dopad vo vzťahu k prijatým reformám sa  dotkol  skupiny obyvateľstva žijúcej v tzv. rómskych osadách, v ktorých títo obyvatelia žijú v nepriaznivých sociálnych podmienkach. Ich životná filozofia je postavená na uspokojovaní základných  životných potrieb s nedostatkom rozhľadu, zbavení sociálnych a kultúrnych väzieb s okolím. Viacerí obyvatelia osád neprekročili prah svojej dediny. Žijú izolovane od spoločnosti. V rámci tohto prostredia si tvoria vlastný hodnotový systém, ktorý je špecifický v rámci každej rodiny. Tento modelový systém hodnôt spôsobu života preberá  často aj veľká časť najmladšej generácie detí, ktorá opakovane žije tým istým spôsobom ako ich rodičia. Prostredie, v ktorom deti žijú je nevyhovujúce, pretože v danom prostredí nie je takmer žiaden pozitívny stimul na zmenu spôsobu života. Väčšina mladej generácie z uvedenej komunity žije v letargii s pocitom, že priestor pre ich život je len osada, z ktorej sa neskôr ani nechce vymaniť.
	Sociálny status časti tejto komunity, nachádzajúcej sa v sociálne znevýhodnenom prostredí, pretrváva desiatky rokov a je temer nezmenený .
	Profesná štruktúra rómskej menšiny je dnes  omnoho jednostrannejšia ako v dobe, keď žili Rómovia na okraji spoločnosti a živili sa tradičnými povolaniami, ktoré  vtedy predstavovali vyššiu kvalifikáciu, akej sa zúčastňujú resp. sú ochotní sa zúčastňovať a prakticky využívať dnes. Niektoré z  tradičných rómskych profesií napr. košikárstvo, umelecké kováčstvo nachádzajú svoje uplatnenie aj v súčasnosti, ale už nie sú v takej šírke prístupné len Rómom. I keď je dodnes živá tradičná hudobnosť Rómov, ktorá sa rozvíja v uzavretých komunitách vo vnútri rodinnej a rodovej pospolitosti, iba máloktoré dieťa z osady sa  napriek talentu vzdeláva napr. v základných umeleckých školách. 
	V súčasnosti sú Rómovia zamestnaní prevažne ako pomocní robotníci. Súčasná spoločenská klíma vo vzťahu k tejto menšine je pomerne zaťažená predsudkami a má tendenciu skĺzavať k neobjektívnym záverom pri hodnotení niektorých javov. Veľká časť rómskych obyvateľov vykonáva nekvalifikovanú prácu (nedostatočná vzdelanostná úroveň, nízka úroveň kvalifikácie) v dôsledku všeobecného zaostávania v spoločnosti. Dopyt po nekvalifikovanej pracovnej sile na trhu práce klesá, v dôsledku čoho je v niektorých regiónoch  Slovenska takmer 100 % nezamestnanosť v radoch Rómov. Rozdiely vznikajú najmä v regiónoch, charakterizovaných vysokým percentom nezamestnanosti, nižším sociálnym statusom obyvateľov a vysokým percentom obyvateľstva rómskeho pôvodu, žijúceho v uzavretých komunitách - osadách.
Z etnického hľadiska dochádza v súčasnosti k  procesu sociálnej dezintegrácie. Hoci v Slovenskej republike žije viac ako 350 000 Rómov, po poslednom sčítaní obyvateľov bytov a domov v máji 2001 sa ich prihlásilo k rómskej menšine len  89 920. Príčinu môžeme hľadať  vo  viacerých oblastiach. Je to dôsledok urbanizácie, uvoľnenia rodinných pospolitostí, ktoré sa v prostrediach najmä priemyselných  centier rozpadávajú, ale i v probléme vlastnej sebaidentifikácie ako dôsledku vnímania svojho nerovného postavenia v spoločnosti.
Obzvlášť  ťažká situácia je u  mnohých mladých dievčat, ktorých rodičia vedome ponechávajú doma, aby sa starali o mladších súrodencov, resp. ďalším veľkým problémom je, že už v skorom veku nadväzujú partnerské vzťahy. Takto zabehnutý stereotyp, kedy materstvo chápu ako čosi trvalé a nemenné (je to ich práca, zamestnanie), im uberá možnosť prežiť detstvo, dozrieť do veku dospelosti a zodpovedne sa  pripraviť na život. 
	Riešenie situácie rómskej menšiny na Slovensku je zásadným spoločenským, kultúrnym a politickým problémom. Podmienky v rómskych osadách  sú nevyhovujúce. Osady sú často bez zdroja pitnej vody, bez elektriny, prístupovej cesty. V takomto prostredí je vysoká pravdepodobnosť  výskytu infekcií a šírenia  nákazlivých ochorení. 
Jednotlivé osady sú od seba veľmi odlišné, a preto je veľmi ťažké nájsť jednoznačné východisko na riešenie tak zložitej situácie akou je život v rómskej osade. Jedinou funkčnou cestou je hľadanie  dlhodobých riešení  a modifikovať ich podľa priamych potrieb lokality.
Projekty zacielené pre danú menšinu ako aj  vládne programy  by mali vychádzať z praktických skúseností, získaných v teréne a mali by sa pravidelne vyhodnocovať. Pri tvorbe programov je dôležité úzko spolupracovať s aktivistami a odborníkmi (na danú problematiku), učiteľmi, miestnymi zastupiteľstvami, ale i samotnými rómskymi komunitami  a  pokúšať sa hľadať cestu nielen pre rómsku komunitu, ale aj pre celú spoločnosť.
	Ministerstvo  na základe uvedeného poznania života časti rómskej komunity, žijúcej v rómskej osade  sa snaží kumulovať aktivity tam, kde nezamestnanosť dosahuje vysoké percento, teda prioritne v obciach, kde sa nachádzajú rómske osady. 
	V rámci nezamestnanosti sa sformoval fenomén etnicky špecifickej rómskej nezamestnanosti, ktorej rozsah, ako aj sociálne dopady sú väčšie  ako u majoritného obyvateľstva. Túto skutočnosť má ministerstvo na zreteli a preto vyvíja aktivity na zvyšovanie podpory spolupráce rezortov a orgánov na regionálnej úrovni, vytváraním lokálnych partnerstiev sociálnej inklúzie na úrovni okresov  napr. pomocou Fondu sociálneho rozvoja. V regiónoch s najvyššou mierou nezamestnanosti  sa  budú vytvárať centrá prvého kontaktu so špeciálnym zameraním na rómske komunity, ktoré budú poskytovať poradenské a informačné služby, programy podpory podnikania, ako aj poradenstvo v oblasti  čerpania zdrojov zo štrukturálnych fondov. Programy spracované ministerstvom sú zacielené k  tým prijímateľom, ktorí  pomoc potrebujú. Predložený materiál poskytuje informácie o tom akými nástrojmi ministerstvo rieši zložitú situáciu časti rómskej populácie.

B. Kľúčové zmeny v sociálnom systéme

Systém pred reformou
Systém sociálnej pomoci občanom s najnižšími príjmami, ktorý im mal pomáhať dostať sa zo závislosti na sociálnej sieti ich roky nemotivoval a zvyšoval ich závislosť na sociálnych dávkach a zároveň v nich potláčal prirodzenú ľudskú vlastnosť akou je pracovná aktivita. Takýto systém bol nespravodlivý voči celej spoločnosti. Ministerstvo sa preto v zmysle programového vyhlásenia vlády SR rozhodlo uvedený systém zásadným spôsobom zmeniť a to tak, aby sociálna pomoc (dávka v hmotnej núdzi) už nebola náhradou príjmu. Aby výška sociálneho príjmu závisela najmä od aktivity poberateľov dávok, aby okrem dávok mohli ľudia  v hmotnej núdzi získať nárok na niekoľko druhov príspevkov, ale najmä aby akákoľvek práca sa stala výhodnejšou ako nečinnosť a poberanie dávok.
        Systém pomoci v hmotnej núdzi platný v roku 2002 slúžil ako trvalá náhrada príjmu a nie ako dočasná výpomoc štátu. Systém bol nastavený tak, aby zamestnanie sa jednej osoby v domácnosti pri minimálnej mzde nebolo odmenené nárastom čistého príjmu, resp. nárast bol minimálny
Filozofia reformy
         V Programovom vyhlásení vlády SR zo 4. novembra 2002 sa vláda SR zaviazala zrealizovať postupnú celkovú zmenu charakteru sociálneho systému, ktorou sa  odstránia jeho principiálne nedostatky . Táto zmena sa týkala  sociálneho systému, ktorý motivuje k aktivite a nedá  sa zneužívať. Jednotlivé ciele vláda plnila novelizáciou Zákonníka práce a prijatím legislatívnej úpravy služieb zamestnanosti a ich inštitucionálnym zabezpečením. Nosným pilierom reforiem je hĺbková revízia systému sociálnych dávok. Nezamestnaného občana reforma vníma ako aktívneho účastníka systému. Nový  sociálny systém, resp. nová sociálna politika  má ambíciu posunúť spoločnosť v tejto oblasti medzi moderné a dynamické spoločnosti. V novom sociálnom systéme sa  postupne premietajú nové reformné kroky, ktoré sú  vzájomne previazané  do konkrétnych oblastí: sociálna pomoc, rodinná politika a prídavok na dieťa, trh práce, reforma pracovného práva, služby zamestnanosti, sociálne poistenie a dôchodkové zabezpečenie, inštitucionálne usporiadanie. Každá z oblastí obsahuje tri princípy: motiváciu občana, aktivitu občana a odmenu pre občana. Reformné kroky sú premietnuté do legislatívnych zákonov, ktoré uvedenú problematiku riešia sú to  najmä tieto zákony: zákon č.599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa  a o zmene a doplnení zákona č.461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, zákon č.5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti.

Systém po reforme
Reforma pomoci v hmotnej núdzi napĺňa základný cieľ, ktorým je zmena systému sankcií na systém motivácie a odmeňovania jednotlivca za aktivitu. V súčasnosti sú dávky sociálnej pomoci poskytované novými útvarmi štátnej správy, ktorými sú Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, podľa miesta bydliska žiadateľa.
             V systéme pred reformou sa osoby v hmotnej núdzi členili  na posudzované osoby zo subjektívnych dôvodov a na tie, ktoré boli v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov. Dávky boli poskytované na osobu alebo deti pevnou sumou na dieťa. V poreformnom systéme sa prechádza na systém spoločného základu – dávka na základné životné podmienky ako sú zdravotná starostlivosť, príspevky na bývanie. Zavedený je aktivačný príspevok, ktorý prináleží občanom v hmotnej núdzi aktivizujúcim sa formou menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych prác, zvyšovaním si kvalifikácie alebo súčasťou na vzdelávaní a príprave na trh práce. Zmenilo sa vymedzenie okruhu spoločne posudzovaných osôb tak, že boli do rodín zaradené slobodné osoby do veku do 25 rokov po skončení povinnej školskej dochádzky.

C.	Vznik Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny

Prijatím legislatívnych zmien sa zvýšila aktivizácia  jednotlivých miestnych samospráv a ich štruktúr. Tie postupne preberajú zodpovednosť za sociálnu politiku v regiónoch, kde žijú aj sociálne znevýhodnené komunity (prostredníctvom  napr. aktivačných príspevkov). Posilňuje sa aktivizácia cirkevných organizácií, ktoré participujú na živote v obci, v rámci vykonávania dobrovoľníckych prác a služieb  sociálne odkázaným občanom v prospech komunity. Prijatím zákona č. 453/2003 Z. z.  o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnené v niektorých zákonoch, vzniklo Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. Cieľom jeho vzniku bolo prijať účinnejší a fungujúci systém, ktorý ponúkne svojim klientom nové a lepšie služby zamestnanosti a dosiahne efektívnejšie vyplácanie sociálnych  dávok. Vytvorením Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny sa  zlúčili úrady práce a odborov sociálnych vecí na zanikajúcich okresných úradoch a vytvorila sa sieť 46 – tich úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, spolu s detašovanými pracoviskami, ktorých počet je 85 ( z toho prvého stupňa 34 a druhého stupňa 51). Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, ako špecializovaná štátna správa, poskytujú služby ”pod jednou strechou” - klientom sa venujú  individuálne, motivujú uchádzačov o zamestnanie k aktivite, poskytujú im vzdelávanie a prípravu pre trh práce, a to  na základe zhodnotenia ich schopností, pracovných skúseností, odborných zručností, dosiahnutého stupňa vzdelania a zdravotnej spôsobilosti a poskytujú pomoc v hmotnej núdzi, štátne sociálne dávky, pomoc v sociálnej núdzi a sociálnoprávnu ochranu detí a rodiny. Na základe týchto kompetencií  sa spracovávajú programy reálne prispôsobené na mieru potrieb lokalít a regiónov.

2. časť

Nástroje politiky vlády a ministerstva pri prehlbovaní pozitívnych účinkov sociálnej reformy vo vzťahu k sociálne znevýhodneným občanom

Nástroje politiky vlády do sociálnej reformy boli riešené pilotnými projektami, ktorými sa  overovali niektoré reformné opatrenia. Po ich overení sa následne zavádzali do praxe ako systémové opatrenia. 
V roku 2003 boli napr. realizované osobitné projekty,  v  ktorých sa riešila rómska problematika  sociálne znevýhodnených občanov. Jedná sa o projekty:
1. Sociálni terénni pracovníci – aktivity: rekvalifikácia – vytvorenie 40 verejnoprospešných pracovných miest na obdobie 3 mesiacov a vytvorenie 18 verejnoprospešných pracovných miest na obdobie 12 mesiacov.
2. Zlepšenie situácie Rómov v Slovenskej republike – aktivity: vyškolenie 30 rómskych poradcov z radov Rómov. Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny umožnilo 15- tim  z nich (ostatní nemali záujem)  zapojiť sa do aktivity ”Asistent Národného projektu č. V.”  Uvedení uchádzači o zamestnanie pracovali na vybraných úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny v rámci dohody o vykonaní práce. Boli zrealizované motivačné poradenské projekty pre 250 Rómov, program ”Motivačný projekt – individuálny akčný plán” pre 400 Rómov, zaškolenie v inkubátoroch absolvovalo 150 Rómov. V súčasnej dobe pracuje 8 inkubátorov po dobu 2 rokov na základe spolupráce a zamestnávajú 74 evidovaných nezamestnaných.
3. Rómsky asistent učiteľa – aktivity : rekvalifikácia 237 klientov rómskej národnostnej menšiny, vytvorenie 200 verejnoprospešných pracovných miest s pracovnou pozíciou ”Rómsky asistent učiteľa”.
4. Rómsky asistent detského lekára – aktivity: rekvalifikácia – vytvorenie 19 verejnoprospešných pracovných miest na obdobie 12 mesiacov.
5. Sociálni terénni pracovníci – aktivity: rekvalifikácia – vytvorenie 40 verejnoprospešných pracovných miest na obdobie 12 mesiacov.

Znevýhodnené skupiny uchádzačov o zamestnanie definuje zákon o službách zamestnanosti. V porovnaní s predchádzajúcim právnym stavom došlo k zmene definovania absolventa školy, ktorý je považovaný za znevýhodneného uchádzača o zamestnanie. V roku 2003 bo priemerný počet evidovaných nezamestnaných znevýhodnených na trhu práce celkom 350 tisíc osôb. Z toho v štruktúre podľa metodiky vykazovania týchto počtov v roku 2003 bolo 30,9 tis. absolventov, 3,8 tis. mladistvých, 24,4 tis. osôb so ZPS a osôb so ZPS s ŤZP, 218,3 tis. dlhodobo nezamestnaných a 72,6 tis. osôb vo veku nad 50 rokov veku.
           Skôr  ako nízky počet ekonomicky aktívnych ľudí bol na Slovensku problémom vysoký počet evidovaných nezamestnaných, z ktorých bola veľká časť ťažko zamestnateľných. Týka sa to najmä rozsiahlej skupiny ľudí, ktorá čelí problému začleňovania alebo reintegrácie do zamestnania vzhľadom na ich existujúcu nezamestnanosť. Patria k nim dlhodobo a veľmi dlhodobo nezamestnaní ľudia s nízkou úrovňou zručností, ľudia s kvalifikáciou, ktorá nezodpovedá požiadavkám trhu práce, mladí ľudia vrátane absolventov, ľudia so zdravotným postihnutím, starší občania, osamelí rodičia, s nezaopatrenými deťmi, ľudia, ktorí nie sú postihnutí, ale stratili schopnosť vykonávať svoje povolanie. Je zrejmé, že významný podiel z tejto skupiny reprezentuje časť Rómov.
Celkový počet umiestnených ľudí znevýhodnených na trhu práce, prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce v roku 2003 bol 69 452 osôb, čo je 19,8 % z celkového počtu znevýhodnených evidovaných nezamestnaných. Z toho bolo 9 376 absolventov (30,3 %), 293 mladistvých (7,6 %) 6 478 ZPS a ZPS –ŤZP (26,6 %), 26 094 dlhodobo nezamestnaných (12,0 %)  a 6 699 vo veku nad 50 rokov (9,2  %).
	Stratégia vlády SR vychádza z presvedčenia, že každá zmysluplná práca je lepšia ako nečinnosť a rast zamestnanosti je najúčinnejším  spôsobom  boja  proti chudobe. Jej cieľom je vytvorenie systému, ktorý motivuje jednotlivcov v produktívnom veku nájsť a udržať si zamestnanie.
	V roku 2003 bol vytvorený legislatívny rámec pre umožnenie realizácie reformy sociálneho systému a trhu práce. Tento rámec tvoria najmä zákon o službách zamestnanosti, zákon o pomoci v hmotnej núdzi, zákon o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti, zákon o sociálnom poistení. V uvedených zákonoch je dôsledne uplatňovaný princíp vylúčenia akejkoľvek formy diskriminácie. Od 1.júla 2004 nadobudol účinnosť zákon o rovnakom zaobchádzaní a o ochrane pred diskrimináciou.
	V zákone o službách zamestnanosti je zabudovaný systém, ktorý určuje nediskriminačný prístup – obmedzenie priamej alebo nepriamej diskriminácie  v prístupe k zamestnaniu. (Zamestnávateľ nesmie zverejňovať ponuky zamestnania, ktoré obsahujú akékoľvek obmedzenia a diskrimináciu. Ani pri výbere zamestnanca sa nesmú vyžadovať informácie, ktoré nie sú potrebné na plnenie  povinnosti zamestnávateľa. Zamestnávateľ je povinný na požiadanie občana preukázať nutnosť vyžadovania osobného údaja. Kritéria pre výber zamestnanca musia zaručovať rovnosť príležitostí pre všetkých občanov).
	Vytvorili sa legislatívne podmienky pre odstránenie bariér a demotivácie k práci a podmienky pre zatraktívnenie práce. Všetky opatrenia smerujú k dosiahnutiu rastu zamestnateľnosti a sociálnej kohézie  a sú zamerané na účinnejšiu motiváciu tých, ktorí môžu pracovať, pri súčasnej adekvátnej podpore ľudí odkázaných na pomoc.
Aktívne opatrenia na trhu práce sú od februára 2004 definované ako nárokované ale aj ako nenárokované, s väčším dôrazom pri ich poskytovaní na znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a regióny s dlhodobou vysokou mierou nezamestnanosti.
Pre ilustráciu v ďalšom texte uvádzame programy, ktorými sa realizovala podpora ľudí znevýhodnených na trhu práce, prostredníctvom všetkých nástrojov aktívnej politiky trhu práce:
•	dohodnuté verejnoprospešné pracovné miesta pre dlhodobo nezamestnaných
•	programy podpory zamestnania mladých ľudí
•	program individualizovaných služieb zamestnanosti
•	program udržiavania pracovných návykov evidovaných nezamestnaných
	V rámci prevencie a boja proti dlhodobej nezamestnanosti bolo ťažisko sústredené na zlepšenie zamestnanosti dlhodobo nezamestnaných najmä rozvojom ich zručností a rekvalifikáciou. V roku 2003 dosiahol počet záujemcov o rekvalifikáciu 45 814 osôb z radov evidovaných nezamestnaných. Z tohto počtu bolo do rekvalifikácii zaradených  24 711 evidovaných nezamestnaných pričom podiel mladistvých na tomto počte bol 0,6 % absolventov 10 % a dlhodobo  evidovaných nezamestnaných 38,7 %.
	Zákon o službách zamestnanosti, ktorý vstúpil do platnosti vo februári 2004, upravuje práva a povinnosti občanov v oblasti služieb zamestnanosti  na občianskom  a nie na etnickom, náboženskom, resp. inom princípe. Nakoľko sa štatisticky počty evidovaných nezamestnaných občanov rómskeho etnika nesledujú, nie je možné explicitne vyjadriť ich účasť na programoch a projektoch realizovaných v rámci nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Ministerstvo, uvedomujúc si vážnosť tohto problému, riešilo túto skupinu v rámci niektorej zo skupín občanov, ktorým sa venuje zvýšená pozornosť pri ich pracovnom uplatnení resp. v rámci niektorej zo skupín znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, ak spĺňajú charakteristiky týchto skupín.
 	Ministerstvo na zvýšenie účinkov aktívnych opatrení na trhu práce bude nad rámec štandardných opatrení na trhu práce realizovať Národné projekty, ktoré svojimi programami budú riešiť skupiny obyvateľov, ktorí sú ťažko umiestniteľní a zamestnateľní na trhu práce.

2.1. Legislatíva novej sociálnej politiky

Výber niektorých legislatívnych noriem v oblastiach, ktoré sa týkajú systému sociálnej pomoci, rodinnej politiky a detských prídavkov, reformy trhu práce, služieb zamestnanosti 

Poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi upravuje: 
-	zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov  v znení neskorších predpisov.

Poskytovanie štátnych sociálnych dávok upravujú právne predpisy:
-     zákon č. 600/2003 Z z. o prídavku na dieťa  a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z.   z. o sociálnom poistení; 
-    zákon č. 235/1998 Z. z. o príspevku pri narodení dieťaťa a  o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá a ktorým sa menia ďalšie zákony v znení neskorších predpisov;
-    zákon č. 236/1998 Z.z. o zaopatrovacom príspevku v znení neskorších predpisov;
-    zákon č. 238/1998 Z.z. o príspevku na pohreb v znení neskorších predpisov;
-    zákon č. 280/2002 Z.z. o rodičovskom príspevku v znení neskorších predpisov
-    zákon č. 265/1998 Z. z. o pestúnskej starostlivosti a o príspevkoch pestúnskej  
     starostlivosti.

Riešenie ne/zamestnanosti upravuje:
-	zákon č.5./2004 Z.z. o službách zamestnanosti 

Riešenie pracovnoprávnych vzťahov upravuje:
-	Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších zmien,
-	Zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme.

Organizačné zmeny štruktúry príslušných orgánov sú upravené zákonom:
-   zákon č. 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Výnos o poskytovaní dotácií
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky z 25. februára 2004 č.37/2004–II/1 vypracovalo Výnos o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zo 7. septembra 2004 č.339/2004-II/, ktorým, po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky podľa § 16 ods. 1. písm. c)  zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení zákona č.442/2003 Z. z., ustanovil v paragrafových zneniach poskytovanie dotácií: občianskym združeniam, poskytovanie dotácií z rozdelenia výťažku lotérií alebo iných podobných hier, poskytovanie dotácií obciam na plnenie úloh v  súlade s cieľmi Komplexného rozvojového programu rómskych osád, poskytovanie dotácie na štipendium pre dieťa v hmotnej núdzi, poskytovanie dotácií na humanitné účely, poskytovanie dotácie na výkon osobitného príjemcu dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi, poskytovanie dotácie na stravu pre dieťa v hmotnej núdzi a dotácie na školské potreby pre dieťa v hmotnej núdzi.. Uvedeným Výnosom ministerstvo rieši problematiku sociálne vylúčených skupín obyvateľstva  a to  najmä žiakov a študentov, ktorí sa nachádzajú v hmotnej núdzi, konkrétne  sa  jedná o príspevky na stravu, školské potreby, príspevky na štipendium, ako pri možnosti využitia inštitútu osobitného príjemcu, finančne  a personálne podporenie vykonávateľov tejto agendy.  (Znenie Výnosu je uverejnené na internetovej stránke ministerstva).

2.2. Európsky sociálny fond  a sektorové operačné programy
V rámci aktívnych opatrení na trhu práce bola prijatá legislatíva s dôrazom na možnosť ich spolufinancovania formou príspevkov z Európskeho sociálneho fondu. V rámci sektorových operačných programov a ich doplnkov bolo definovaných viacero opatrení, ktoré majú prispieť k podstatnému riešeniu situácie rómskych komunít.
Uznesením vlády SR č. 1030/2002 bolo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR poverené funkciou riadiaceho orgánu pre vypracovanie Programového dokumentu iniciatívy Spoločenstva EQUAL (ďalej len ”PD IS EQUAL”) ako finančného nástroja na zabezpečenie využívania zdrojov Európskeho sociálneho fondu v oblasti zvyšovania a skvalitňovania zamestnanosti, najmä z pohľadu presadenia podpory rovnakého prístupu k zamestnaniu a overovania postupov potláčajúcich diskrimináciu a nerovnosti na trhu práce. 
PD IS EQUAL obsahuje šesť opatrení, medzi nimi aj opatrenie zamerané na  vytváranie prostredia podporujúceho hľadanie a tvorbu efektívnych riešení v boji proti všetkým formám diskriminácie, rasizmu a xenofóbie na trhu práce, v rámci tematického okruhu boj proti rasizmu a xenofóbii. Jednou z hlavných cieľových skupín je práve Rómska menšina. 

Opatrenie popisuje aktivity vedúce k zlepšeniu pozície tejto menšiny na trhu práce v zmysle zamerania iniciatívy Spoločenstva EQUAL nasledovne:
•	podpora programov zameraných na formovanie postojov zamestnávateľov smerom k prijímaniu rómskej populácie a ďalších menšín na voľné pracovné miesta;
•	podpora inovatívnych programov zameraných na hľadanie špecifických foriem a oblastí vhodných na uplatnenie rómskej populácie a ostatných menšín na trhu práce;
•	podpora vzdelávacích programov so zameraním na rómsku populáciu a ostatné menšiny vedúcich k vzájomnému rešpektu a uznávaniu spoločných hodnôt pri zachovaní vzájomnej odlišnosti a rozdielnosti; 
•	podpora programov vedúcich k tolerancii a rešpektovaniu hodnôt multikulturálnej spoločnosti - cielené vzdelávacie, poradenské a tréningové programy; vzdelávacie a výchovné programy tolerancie pre deti, mládež, laickú i odbornú verejnosť;
•	rozšírenie služieb agentúr v smere podpory zamestnávania etnických menšín; vzdelávacie a výchovné programy tolerancie pre deti, mládež, laickú i odbornú verejnosť;
•	podpora programov zameraných na odstraňovanie predsudkov a stereotypov necitlivo prezentovaných a podporovaných médiami vedúcim k strachu a odmietaniu rómskej populácie a ďalších menšín; 
•	pilotné projekty zamerané na hľadanie inovatívnych foriem boja proti diskriminácii so zreteľom na trh práce; monitoring dôsledného uplatňovania zákonov v praxi s dôrazom na antidiskriminačnú legislatívu a rovnosť príležitostí; 
•	podpora partnerskej spolupráce inštitúcií verejnej správy, polície, prokuratúry s organizáciami, ktoré sú ukotvené v komunitách a rešpektované marginalizovanými skupinami potenciálne ohrozenými rasizmom a diskrimináciou na trhu práce; 
•	zahrnutie histórie a kultúry Rómov a iných menšín do vyučovacích osnov a vzdelávacích programov; 

Dňa 24. júna 2004 bola oficiálne oznámená výzva (zahrňujúc aj vyššie uvedené opatrenie) na predkladanie projektov pre IS EQUAL, čím sa otvára priestor pre podporu realizácie projektových zámerov, ktorých cieľovou skupinou bude aj rómska menšina.
Druhým sektorovým programom, ktorý rieši v rámci svojich opatrení aj rozvoj vzdelávania a prístup k zamestnaniu rómskej populácie je Sektorový operačný program- Ľudské zdroje (ďalej len ”SOP ĽZ”). Rómska otázka je v rámci stratégie SOP ĽZ prierezovo zohľadnená. Tento dokument bol vypracovaný takým spôsobom, aby zacielil rómsku populáciu prostredníctvom niekoľkých opatrení, v rámci ktorých boli rozvinuté špecifické aktivity/programy zohľadňujúce prístup vlády SR k riešeniu rómskej problematiky. 
Priority v oblasti zamestnanosti sú zamerané najmä na vytvorenie rovnakých príležitostí pre Rómov na trhu práce, s dôrazom na ženy. Konkrétnymi cieľmi sú: rozvoj rekvalifikačných programov a programov zameraných na zlepšenie zručností, podpora vytvárania pracovných miest pre ohrozené skupiny, zapájanie najmä mladých Rómov do dobrovoľníckych prác a aktivít  terénnej sociálnej práce, podpora alternatívnych služieb zamestnanosti. Väčšina opatrení aktívnej politiky trhu práce  ako aj opatrenia v rámci sociálnej inklúzie a  priorít orientovaných na podporu vzdelávania sú vo veľkej miere zamerané na rómsku populáciu, keďže táto tvorí podstatnú časť znevýhodnených skupín na trhu práce a marginalizovaných skupín mimo trh práce.
Uchádzačom o zamestnanie, ktorí stratili pracovné návyky, s cieľom zvýšiť ich motiváciu pracovať je smerované opatrenie, zamerané na ”Modernizáciu a zvýšenie rozsahu a kvality služieb zamestnanosti a rozvoj aktivačných programov uchádzačov o zamestnanie”. Zahŕňa v značnej miere zameranie na rómsku populáciu.
 Stratégia SOP ĽZ v rámci tohto opatrenia  podporí nové aktivačné programy, ako napríklad menšie práce pre obce, alebo dobrovoľnícke práce, ktoré budú výlučne zamerané na evidovaných uchádzačov o zamestnanie. Tento prístup predstavuje nadväznosť na pozitívne zmeny, ktoré už boli dosiahnuté v rámci nových programov sociálnej pomoci (zlepšená školská dochádzka detí prijímateľov dávok v hmotnej núdzi, ktorá je dôsledkom podmienenia dávok školskou dochádzkou). Individuálne hodnotenie zručností, pracovné poradenstvo založené na špecifických kultúrnych a jazykových potrebách rómskeho obyvateľstva bude k dispozícii prostredníctvom siete služieb zamestnanosti a prostredníctvom vzdelávacieho systému pre žiakov a študentov, ktorí po prvýkrát vstupujú na trh práce.
Rómske obyvateľstvo predstavuje najvyšší  podiel (80 %) z  počtu dlhodobo nezamestnaných, a preto sú hlavnou cieľovou skupinou aktivít v rámci opatrení. Programy prechodného trhu práce sú tiež zameraní na túto cieľovú skupinu. Predpokladá sa, že najmä v regiónoch s vysokou koncentráciou rómskeho obyvateľstva, 60 – 70 % účastníkov projektov budú tvoriť Rómovia.
Vládna politika zvýrazňuje vo vzťahu k rómskej komunite význam individuálneho prístupu. Táto koncepcia je plne zohľadnená v programoch individuálnych akčných plánov realizovaných v rámci tohto opatrenia. Skúsenosti s prácou s nezamestnanými preukázali, že existuje potreba rozšírenej terénnej sociálnej práce a potreba realizácie individuálneho prístupu na miestnej úrovni. Za týmto účelom budú  v rámci aktivačných programov na úrovni obcí vyškolení a zamestnaní rómski asistenti ako aj asistenti služieb zamestnanosti na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny. 
 Nedostatočné vzdelanie a obmedzený rozsah relevantných zručností predstavujú dva hlavné faktory, ktoré zvyšujú dlhodobú nezamestnanosť. Na odstránenie týchto bariér je zamerané opatrenie ”Rozvoj vzdelávania a prípravy uchádzačov o zamestnanie s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce”. Predpokladá sa, že skupiny, ktoré majú evidentne najväčší nedostatok zručností a vzdelania, budú predstavovať hlavnú cieľovú skupinu opatrenia, pričom rómska populácia tvorí významnú časť tejto cieľovej skupiny. Väčšina rómskej populácie (76,68 %) má len ukončené  základné vzdelanie, a preto má veľmi obmedzené šance na trhu práce. Programy preto budú založené na prístupe šitom na mieru s dôrazom  na rozvoj mäkkých, kľúčových a prenositeľných zručností. Súbor aktivít je zameraný na integrovanie mladých Rómov do rozličných typov hlavného toku vzdelávania za účelom uľahčenia dosiahnutia najvyššej úrovne formálneho vzdelania a odborných zručností pre povolania, ktoré  si vyžadujú vyškolenú pracovnú silu. 
V súčasnosti prebieha pilotný projekt, ktorého hlavným cieľom je,  aby adepti z radov  nezamestnaných,  ktorí nemajú ukončené základné  vzdelanie aby  ho dokončili a tým  si zvýšili možnosť šance zamestnať sa alebo pokračovať v ďalšom vzdelávaní.
Do pilotného projektu sa z približne 15‑tisíc nezamestnaných na Slovensku prihlásilo 500 ľudí. Prijímacím testom prešlo 140. Pilotný projekt bude trvať celý školský rok, je definovaný ako aktivačná činnosť, ktorej "žiaci" budú dostávať aktivačný príspevok vo výške 1 500  Sk.
Absolventi, ktorí prospejú zo všetkých vyučovacích predmetov, dostanú vysvedčenie s textom ”Získal základné vzdelanie poskytované základnou školou”. Vyučovacie osnovy pripravil Štátny pedagogický ústav. Projekt nie je určený pre analfabetov, v budúcnosti sa môže takto koncipovaný projekt rozšíriť aj na túto skupinu obyvateľov. Na uvedený projekt ministerstvo vyčlenilo sumu 14. mil. Sk. 
Riešenie zamestnateľnosti Rómov ich  účasťou na ťažiskových opatreniach s využitím špeciálnych programov, zameraných na sociálnu inklúziu umožní opatrenie "Zlepšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnym vylúčením". Toto opatrenie je hlavným nástrojom SOP ĽZ.
Cieľom inkluzívnych partnerstiev, ktoré budú v rámci realizácie tohto opatrenia vytvárané,  je rozvoj spoločných stratégií inklúzie a fungovania miestnych centier za účelom poskytovania služieb na lokálnej úrovni, implementácie školení a rekvalifikačných programov, vytvárania aktivít v sociálnej ekonomike a podpora miestnych inkubátorov. Inkluzívne partnerstvá budú výlučne orientované na činnosti, ktoré sú udržateľné a priamo zahŕňajú cieľové skupiny.
Vzhľadom na to, že štatistické údaje týkajúce sa rómskej populácie nie sú k dispozícii, je veľmi ťažké vytvoriť pre tento účel špecifické monitorovacie ukazovatele. Periodické hodnotenie týchto kategórií bude realizované prostredníctvom opatrenia Technickej pomoci  SOP Ľudské zdroje pomocou ostatných nástrojov, ako je netradičný  monitoring a špecifické prieskumy. 
Tretím programom v rámci Európskeho sociálneho fondu je jednotný programový dokument NUTS II- Bratislava Cieľ 3 (ďalej len ”programový dokument”), ktorého strategickým východiskom je zvýšiť zamestnateľnosť skupín znevýhodnených na trhu práce a zvýšiť úroveň sociálnej integrácie. Medzi špecifické ciele patrí hlavne zlepšenie efektívnosti aktívnej politiky trhu práce s osobitným dôrazom na znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a osoby ohrozené sociálnou exklúziou s cieľom napomôcť ich začleňovaniu na trh práce. 
Z hľadiska využitia Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2004 – 2006 je v  programovom dokumente zadefinovaný ”Rozvoj aktívnej politiky trhu práce a sociálnej integrácie” ako priorita, na ktorú sa viažu príslušné opatrenia.
V rámci zlepšenia zamestnateľnosti znevýhodnených osôb prostredníctvom zásahov aktívnej politiky trhu práce založených na individuálnom prístupe ide o opatrenie,  smerované na  ”Zvýšenie zamestnateľnosti  znevýhodnených skupín na trhu práce a  skupín ohrozených sociálnou exklúziou”. Ide o podporu a aktiváciu dlhodobo nezamestnaných, osôb s nízkou kvalifikáciou a absolventov škôl, starších osôb, zdravotne postihnutých, príslušníkov etnických menšín, osôb z  viacpočetných rodín, osôb ohrozených rizikom sociálnej exklúzie (napr. osoby po výkone trestu odňatia slobody, migrantov, osoby bez prístrešia, osoby závislé na návykových látkach, príslušníkov Rómskej menšiny a ďalšie osoby ťažko umiestniteľné na trhu práce).
Na skvalitnenie poskytovania služieb zamestnanosti s cieľom poskytnúť uchádzačom o zamestnanie profesionálnu, účinnú a cielenú pomoc a poradenstvo je zamerané opatrenie ”Skvalitnenie služieb poskytovaných inštitúciami  služieb zamestnanosti”.
Cieľom je podpora a rozvoj služieb zamestnanosti, ktorého cieľom bude poskytnúť uchádzačom a záujemcom o zamestnanie komplexný balík služieb obsahujúci poradenstvo a pomoc pri hľadaní si zamestnania, sprostredkovanie zamestnania,  individualizovaný prístup ku klientovi pri identifikácii jeho potrieb a poskytnutí vhodného riešenia v procese hľadania si zamestnania (vypracovanie individualizovaného akčného plánu).
Správnou a cielenou aplikáciou sektorových operačných programov by malo dôjsť k uľahčeniu prístupu rómskej populácie k zamestnaniu a tým aj zlepšenia ich celkovej sociálnej situácie. 

2.3.  Fond sociálneho rozvoja
Ministerstvo zriadilo k 1. 3. 2004 Fond sociálneho rozvoja (ďalej len ”fond”) ako nástroj na financovanie malých projektov, zameraných na zvýšenie zamestnanosti a začlenenie slabých a sociálne vylúčených skupín do spoločnosti. Fond  je definovaný ako Národná podporná štruktúra pre iniciatívu EQUAL a je financovaný z Európskeho sociálneho fondu.
Fond sa zameriava na komunity a skupiny chudobného obyvateľstva s vysokým rizikom sociálneho vylúčenia, ako sú: geograficky izolované skupiny chudobných (najmä rómske usadlosti), nezamestnaní v znevýhodnených krajoch, iné zraniteľné skupiny vrátane občanov s postihnutím, bezdomovci, starší osamelí občania a iné skupiny vyžadujúce služby, ktoré sa tradične poskytujú v ústavoch starostlivosti. Fond tvorí riadiaci výbor, výkonná jednotka a regionálne jednotky, ktoré poskytujú metodickú a koordinačnú pomoc lokálnym partnerstvám sociálnej inklúzie. Do 1. júla 2004 boli lokálne partnerstvá vytvorené v nasledujúcich lokalitách: 
Banskobystrický kraj
Brezno, Revúca, Lučenec, Rimavská Sobota, Poltár 
Košický kraj 
Trebišov, Michalovce a Sobrance, Košice, Rožňava, Gelnica a Spišská Nová Ves 
Prešovský kraj 
Prešov a Sabinov, Vranov n/Topľou a Stropkov, Poprad a Levoča, Kežmarok a Stará Ľubovňa,
Bardejov a Svidník.

Od budúceho roku sa plánuje rozšírenie Fondu vo všetkých 7 krajoch okrem Bratislavského kraja. V súčasnosti v 15 –tich partnerstvách, v 15 –tich okresoch pôsobí 350 miestnych partnerov.
V lokálnych partnerstvách sociálnej inklúzie, ktoré fond zriaďuje na úrovni krajov, okresov a obcí, pracujú zástupcovia úradov práce, štátnej správy, samosprávy, neziskových organizácií, podnikateľov, či ľudia zo sociálne slabých skupín.
Pre fond je principiálna práca v partnerstve. Je to nový spôsob práce ktorý pomáha zaručiť, že sa finančné prostriedky z fondu priamo dostanú do komunít pomocou partnerov vo verejnom, súkromnom aj občianskom sektore. O konkrétnom rozdeľovaní finančných prostriedkov z Fondu sociálneho rozvoja sa nerozhoduje na úrovni ministerstva, ale lokálneho partnerstva. Podmienkou pre vytvorenie partnerského vzťahu a spolupráce medzi verejným, súkromným a mimovládnym sektorom je dodržiavanie určitých pravidiel. Dôvodom pre vzájomnú spoluprácu všetkých sektorov je geografický priestor, územie, v ktorom všetci spoločne žijú a chcú prevziať zodpovednosť za svoju budúcnosť v ňom. Fond sociálneho rozvoja v tomto roku použije na projekty týkajúce sa zvýšenia zamestnanosti a začlenenia slabých a sociálne vylúčených skupín do spoločnosti  cca 170 mil. Sk. Celková suma na projekty v rokoch 2004 až 2006 dosiahne až miliardu korún. Fond sociálneho rozvoja na rok 2004 vyhlásil dve výzvy na predkladanie projektov. Prvá výzva bola zameraná na zvýšenie zamestnanosti skupín postihnutých a ohrozených sociálnym vylúčením cez partnerstvá sociálnej inklúzie. Druhá výzva bola zameraná na rozvoj lokálnej infraštruktúry.

2.4. Akčný plán sociálnej inklúzie
Výzva a zároveň priorita riešiť sociálnu situáciu rómskych komunít je zapracovaná aj do Akčného plánu sociálnej inklúzie. 
Ako členská krajina Európskej únie, SR sa plne zapojila do Akčného programu EÚ pre boj proti chudobe a sociálnej exklúzii, ktorého hlavným prostriedkom je Otvorená metóda koordinácie.  Prípravou na participáciu bolo vypracovanie Spoločného memoranda o sociálnej inklúzii, ktorý spoločne podpísali zástupcovia Európskej komisie a vlády SR v decembri 2003. Ide o prvý oficiálny dokument na medzinárodnej úrovni, v ktorom sa vláda SR explicitne hlási a zapája do boja proti chudobe a exklúzii v kontexte lisabonskej stratégie. Spoločné memorandum o inklúzii naštartovalo prípravu Národného akčného plánu inklúzie na roky 2004-2006 a stalo sa významnou bázou  kľúčových výziev, pred ktorými Slovensko stojí v oblasti boja proti chudobe a exklúzii a zabezpečenia lepšej sociálnej súdržnosti.
Prvý Národný akčný plán sociálnej inklúzie SR implementuje spoločné ciele EÚ v oblasti chudoby a sociálnej exklúzie do národných cieľov, opatrení a programov, pričom sa berú do úvahy najbezprostrednejšie priority, na ktorých sa dohodli vláda Slovenskej republiky a Európska komisia už v Spoločnom memorande o inklúzii:
•	zvýšiť úroveň zamestnanosti a zamestnateľnosti všetkých zraniteľných skupín  obyvateľstva
•	znížiť riziko chudoby rodín s nezaopatrenými deťmi
•	prekonať nevýhody súvisiace so vzdelaním 
•	podporiť integráciu rómskych komunít

V rámci Národného akčného plánu sociálnej inklúzie 2004-2006 SR boli rómske komunity identifikované ako skupiny najviac ohrozené chudobou a sociálnou exklúziou. V prvej kapitole sa nachádza opis ich sociálnej situácie, rizík chudoby a sociálneho vylúčenia, ktorým sú vystavené. Ich sociálnu situáciu už dlhodobo determinuje vysoká miera nezamestnanosti najmä dlhodobej, závislosť od dávok sociálneho systému, nízka úroveň vzdelania a bývania.
2.5.  Informačná kampaň
Ministerstvo uvedomujúc si, že povedomie u znevýhodnených sociálnych skupín o nástrojoch sociálnej reformy je na nízkej úrovni, zrealizovalo niekoľko seminárov, konferencií, ale najmä kampaní, ktorými zvyšovalo a naďalej bude zvyšovať informačné povedomie o jednotlivých nástrojoch sociálnej reformy. V súčasnosti prebieha kampaň pod názvom ”Nová sociálna politika”, ktorá bude trvať 10 mesiacov a je zameraná najmä na oblasť sociálnej pomoci, rodinnej politiky, a na politiku zamestnanosti v rámci realizovanej sociálnej reformy.
Hlavným cieľom kampaní bolo a  je zvýšiť informačné povedomie kľúčových cieľových skupín o jednotlivých nástrojoch sociálnej reformy a prispieť tak celkovo vyššej akceptácii a podpore činnosti rezortu. Kampaň je koncentrovaná na regionálne médiá. Každý mesiac bude vychádzať v 17 periodikách servisná príloha a v 30 regionálnych televíziách bude prebiehať vysielanie tematickej relácie. Ďalším nástrojom kampane je špeciálny magazín pre rómsku komunitu, ktorý bol vydaný v auguste v rámci periodika Romano-nevoliľ,  druhé vydanie je plánované na december - január v závere kampane. 
Je spracovaný manuál pre verejnosť Nová sociálna politika  - Pomoc v hmotnej núdzi, ktorý je distribuovaný v sieti úradov práce, sociálnych vecí a rodiny.
         V septembri sa do kampane zapojí Slovenský rozhlas v rámci novej vysielacej štruktúry okruhu Rádio-Regina. Od septembra začne rozhlas vysielať prvú z celkovo 20-tich  tematických  relácií v týždennej periodicite.

3 časť
Dopady reformy

            Štruktúra dávky v hmotnej núdzi sa mení, a to  tak, že pre získanie jej časti sa musia vyvinúť zákonom uznané formy aktivity. Určité negatívne dopady sú v prípade rodín s počtom detí nad 4. Dávku alebo jej časť strácajú aj nepracujúci slobodní mladí ľudia, ktorí pochádzajú z príjmovo silnejších rodín a doteraz boli posudzovaní samostatne. Prijatými opatreniami ministerstvo rieši aj túto problematiku a pre rodiny, ktoré sú v hmotnej núdzi prijalo rad opatrení, ktorými rieši daný stav.

Prijaté  opatrenia  vo vzťahu k zlepšeniu sociálnej situácie  u časti rómskeho obyvateľstva

Opatrenia, ktoré prijalo ministerstvo vo vzťahu k zlepšeniu sociálnej situácie u časti rómskeho obyvateľstva vychádzajú z príslušných platných predpisov. Najmä zo zákona č.599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým ministerstvo rieši napr. problém zamedzenia  úžery.
Na základe  relevantných informácií o úžere, o neúčelnom využívaní dávok a príspevkov v hmotnej núdzi, ministerstvo navrhlo opatrenia, ktorými rieši danú problematiku. Úlohou týchto opatrení je zadefinovanie  lokalít, v ktorých sa  úžera vyskytuje, vytvorenie legislatívneho priestoru pre jej zamedzenie, a to využívaním inštitútu osobitného príjemcu alebo implementácie zvýšenej frekvencie vyplácania dávky a príspevkov v hmotnej núdzi. 

a/  Zamedzenie úžery   
          Na základe informácií získaných Policajným zborom bolo v tomto roku zaznamenaných dvanásť prípadov trestnej činnosti úžery podľa § 253 ods. 1 Trestného zákona, ktorú páchali občania rómskej národnosti v rámci rómskej komunity. Celková zadokumentovaná výška finančného prospechu úžerníkov predstavovala takmer 8,9 mil. Sk. Doposiaľ bolo identifikovaných deväť obcí, kde k tejto trestnej činnosti dochádzalo. Najvyšší výskyt prípadov úžery bol zaznamenaný v okrese Michalovce (4 obce) a v okrese Komárno (3 obce). Najvyššia koncentrácia úžerníkov na obec bola zaznamenaná v okrese Poprad v obci Liptovská Teplička.
           S cieľom detailnejšej identifikácie podozrivých osôb v obciach/komunitách s vysokým počtom výskytu trestnej činnosti úžery, bol Prezídiom Policajného zboru spracovaný a schválený Projekt boja proti trestnej činnosti úžery. Na základe projektu boli stanovené úlohy pre službu poriadkovej polície, aby zabezpečovala v čase vyplácania sociálnych dávok na miestach ich vyplácania verejný poriadok, ochranu života, zdravia a majetku občanov.
        Uvedomujúc si závažnosť dotknutej trestnej činnosti úžery, ktorá sociálne a ekonomicky polarizuje spoločnosť, postihuje sociálne najslabšie vrstvy obyvateľstva posunom z hranice hmotnej núdze do pozície biedy, ministerstvo prijalo opatrenia na jej zamedzenie. 

Prijaté opatrenia z pozície ministerstva
             Presným identifikovaním obcí/komunít, kde bol zaznamenaný mimoriadne vysoký výskyt úžery sa začalo s cieleným využívaním možnosti častejšieho vyplácania dávky, alebo využívaním inštitútu osobitného príjemcu; zaviedla sa odmena/príspevok pre osobitného príjemcu na náklady spojené s vykonávaním tejto činnosti . Zrealizovali sa rokovania s obcami v Prešovskom kraji a v Košickom kraji, v ktorých boli indície, že by v uvedených obciach mohla byť úžera. V tejto súvislosti ministerstvo spracovalo výnos o poskytovaní dotácií na výkon osobitného príjemcu dávky v hmotnej núdzi a metodiku aplikácie výnosu v praxi s cieľom podporiť personálne zabezpečenie tejto agendy.  Ministerstvo poskytlo možnosť obciam, aby na túto činnosť v spolupráci s úradom práce, sociálnych vecí a rodiny využívali aj aktiváciu nezamestnaných občanov. Inštitút osobitného príjemcu je koncipovaný na báze dobrovoľnosti, resp. ak sa dávky sociálnej pomoci neúčelne využívajú nastúpi uvedený  nástroj. 
 
b/  Zhodnotenie výkonu osobitného príjemcu pre prídavok na dieťa
Podľa vyjadrenia jednotlivých obecných úradov môžeme konštatovať, že v obciach   Huncovce a Stráne pod Tatrami  je osobitný príjemca prídavku na dieťa považovaný za mimoriadne účelný. V obci Kecerovce sú poukazované finančné prostriedky využívané na zabezpečenie základných školských potrieb pre deti v hmotnej núdzi..
V obciach Svinia, Veľký Šariš, Varhaňovce, Hermanovce inštitút osobitného príjemcu bol zárukou pravidelného stravovania nezaopatreného dieťaťa a jeho vybavenia základnými školskými potrebami na vyučovanie.
V obciach Jarovnice, Krivany, Pečovská Nová Ves osobitný príjemca využíval finančné prostriedky na nákup potravín, hygienických potrieb, odevov, školských potrieb a platenia obedov počas školského roka.
V obciach Letanovce, Markušovce, Rudňany, Spišská Nová Ves, Nálepkovo, Bystrany a Smižany zavedením inštitútu osobitného príjemcu na výplatu prídavku na dieťa sa situácia v rodinách nezmenila, nakoľko obecné úrady a mestský úrad riešia túto situáciu prideľovaním nákupných poukážok rodinám jeden krát mesačne. V niektorých prípadoch sa výplata prídavku na dieťa ani nemohla v danom mesiaci realizovať, nakoľko rodičia si poukážku na nákup potravín na obecnom, resp. mestskom úrade ani nevyzdvihli.
V obciach Čičava, Hlinné, Jastrabie n/Topľou, Malá Domaša, Soľ, Žalobín, Vechec, Sečovská Polianka a Kamenná Poruba hodnotia kladne poskytovanie prídavku na dieťa obciam, ktoré zabezpečujú využitie finančných prostriedkov vo vecnej forme, nákupom školských potrieb, ošatenia  a potravín. Výkon inštitútu osobitného príjemcu mal vplyv na účelnejšie hospodárenie s finančnými prostriedkami .

Výkon osobitného príjemcu dávky a príspevkov v hmotnej núdzi – vplyv opatrenia na úžeru

Podľa vyjadrenia úradov napr. v obci Petrová a Zborov sa úžera nevyskytuje vo veľkej miere.
Inštitút osobitného príjemcu bol využívaný v obci Hermanovce a Veľký Šariš, kde bolo pracovníkmi obecných úradov hlásené neúčelné využívanie dávky a príspevkov v hmotnej núdzi a taktiež podozrenie z možnej úžery. Ku dňu 31.5.2004 bol inštitút osobitného príjemcu v obci Hermanovce zrušený z dôvodu nápravy pomerov a účelného využívania dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke.
V obci Šimonovce nezaznamenali prostredníctvom tohto inštitútu zamedzenie úžery.
V obciach Markušovce, Rudňany a Nálepkovo ustanovenie inštitútu osobitného príjemcu nesúviselo s úžerou, ale hlavným dôvodom na ustanovenie inštitútu osobitného príjemcu bolo neúčelné využívanie dávky v hmotnej núdzi a príspevkov. Obec pomáha hospodáriť poberateľom dávky s ich príjmom, predovšetkým jeho rozdeľovaním na úhradu nájmu, inkasa, nákup potravín ako aj iných platieb.
Obce Čičava a Žalobín boli ustanovené za osobitného príjemcu najmä z dôvodu vysokých nedoplatkov súvisiacich s užívaním obecných bytov. 

Zhodnotenie inštitútu osobitného príjemcu
V obciach, kde bolo hlásené neúčelné využívanie dávky a príspevkov v hmotnej núdzi ako aj podozrenie z možnej úžery implementáciou inštitútu osobitného príjemcu sa napomohlo poberateľom dávky účelne využívať dávky v hmotnej núdzi a príspevkov v dávke. V niektorých obciach prijatím dotknutého opatrenia sa zamedzila úžera.
              Na podporu rozšírenia tohto inštitútu ministerstvo vykonalo úpravu pri poskytovaní dotácie na výkon osobitného príjemcu tak, že táto dotácia poskytovaná vo výške 50 Sk a 25 Sk nebude viazaná len na poberateľa dávky a príspevkov v hmotnej núdzi ale na každého jednotlivca, ktorý sa s ním spoločne posudzuje. 

c/  Prínos opatrenia zvýšenej frekvencie vyplácania dávky a príspevkov v hmotnej núdzi
           V obciach, Telgárt, Huncovce a Stráne pod Tatrami  bola  občanmi konštatovaná spokojnosť so zvýšenou frekvenciou poskytovania dávky a príspevkov v hmotnej núdzi v dvoch výplatných termínoch.
V ostatných obciach občania nesúhlasia s delenou výplatou dávok z dôvodu, že rozdelené sumy dávok im nestačia na úhradu nákladov spojených s bývaním: nájomné, platby za energie. 
Podľa vyjadrenia úradu v Prešove toto opatrenie vedie poberateľov dávky a príspevkov k účelnejšiemu hospodáreniu s poskytnutými prostriedkami. Nevýhodu vidia v tom, že tento systém nie je možné využiť len pri tých klientoch, ktorí nie sú schopní účelne využívať dávky. Podľa vyjadrenia úradu v Spišskej Novej Vsi, napriek určitým výhradám poberateľov dávky a príspevkov v hmotnej núdzi, zaznamenávajú zníženú úžeru a účinnejšie využívanie finančných prostriedkov. 
 
c)  Aktivácia občanov 
	Ministerstvo  v zmysle zákona č.5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti prijalo opatrenie na zvýšenie motivácie občana v hmotnej núdzi, aby si aktívne hľadal uplatnenie na trhu práce. Do aktivácii sa v prevažnej miere zapojili občania rómskej národnosti.. Títo občania pracujú v rámci malých obecných prác pri zveľaďovaní obce, ale najmä pri kultivácií priestoru v ktorom žijú. Konkrétne poznatky o využívaní tohto opatrenia predkladáme z podkladov starostov obcí, kde sa nachádzajú rómske osady.
              Filozofia, že pracovať sa oplatí  sa začína odzrkadľovať aj vo vzťahu k obciam, ktoré využívajú aktivačný príspevok (Po aktivácii sa cca 4500 obyvateľov  zamestnalo). V niektorých obciach využitím tohto príspevku sa zmenil obraz obce. V obci je čistejšie, dlhodobo nezamestnaní začínajú opätovne získavať pracovné návyky, socializujú sa. Dobré výsledky môžeme ilustrovať v obciach  Lomnička, Luník IX, Rakúsy, Dlhé Stráže, Rimavská Sobota … Konkrétne v obci Čičava sa do aktivačných prác zapojilo 94 obyvateľov, ktorí sú zamestnaní pri zveľaďovaní obce,  ale  najmä ich činnosť je  zacielená na  časti obce, kde žijú Rómovia, zároveň participujú pri prestavbe Domu smútku, pri opravách bytov nižšieho štandardu. V Bystranoch sa do aktivačných prác zapojilo 400 obyvateľov, ktorí pracujú v rámci obci pri čistení potoku, vývozu smetia z rómskej osady. V Hlinnom a v Soli sa do aktivačných prác zapojilo viac ako 100 obyvateľov, ich práca je smerovaná v prvom rade na poriadok v osade.
 Starostovia jednotlivých obcí vyjadrujú spokojnosť s uvedeným nástrojom z dôvodov, že občania z obcí, ktorí boli dlhodobo nezamestnaní, majú záujem o prácu  a badať u väčšiny z nich, že sa snažia zmeniť spôsob svojho života.
Uvedomujúc si, že v radoch dlhodobo nezamestnaných sa nachádzajú najmä občania, žijúci v rómskych osadách, ktorých špecifikom je najmä nízka vzdelanostná úroveň, ministerstvo spracovalo niekoľko programov a projektov,  ktorými rieši aj tento závažný problém. Ide o opatrenia, ktorými sa motivujú zamestnávatelia k  zamestnávaniu dlhodobo nezamestnaných uchádzačov na trhu práce, a aby uchádzači o zamestnanie využívali jednotlivé možnosti, ktoré im právny rámec ponúka. Takisto je spustený program v zmysle zákona č.5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti zapojenia občanov z rómskych osád v rámci zalesňovacích prác, čistenia lesov a budovania environmentálnej infraštruktúry.

 d/   Dlhodobo nezamestnaní a znevýhodnení uchádzači
          V niektorých lokalitách, kde žije vysoké percento rómskeho obyvateľstva v rómskych osadách, a kde je vysoká miera nezamestnanosti, Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, vypracovalo samostatný projekt, ktorého cieľom je zvýšenie zainteresovanosti obcí, právnických alebo fyzických osôb, ktoré zaradia do aktivačnej činnosti viac ako 100 uchádzačov o zamestnanie, prostredníctvom poskytovania príspevku na zakúpenie nevyhnutného pracovného náradia. Podľa uvedeného projektu úrady práce, sociálnych vecí a rodiny poskytujú týmto subjektom  príspevok vo výške 300 Sk na zakúpenie nevyhnutného pracovného náradia na jedného uchádzača o zamestnanie formou zálohovej platby vo výške 80 % z celkovej stanovenej výšky príspevku. Projekt sa začal realizovať v marci t.r. 
           Na základe informácií o postavení dlhodobo nezamestnaných občanov na trhu práce, so zreteľom na občanov žijúcich v rómskej osade, ktorí majú osobitné znevýhodnenia (dlhodobo nezamestnaní, bez vzdelania, bez kvalifikácií a pracovných zručností…) ministerstvo spracovalo opatrenie, ktorým zvyšuje motiváciu zamestnať dlhodobo nezamestnaných s osobitným znevýhodnením tým spôsobom, že ak sa zamestnávateľ zaviaže zamestnať podľa § 50 zákona o službách zamestnanosti dlhodobo nezamestnaného vedeného v evidencii viac ako 24 mesiacov, zabezpečí úrad práce, sociálnych vecí a rodiny nad rámec nárokovateľnej dotácie podľa § 50 vzdelávanie dlhodobo nezamestnaného pred nástupom k zamestnávateľovi na základe výberu zamestnávateľa do hodnoty 10 000 Sk. K 29 októbru 2004 Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny SR   poskytlo v zmysle § 50 príspevok na zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie  príspevok pre 1 834  uchádzačov.

Prijaté opatrenia z pozície ministerstva
            Na zabezpečenie realizácie tohto opatrenia spracovalo Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny osobitné metodické usmernenie pre úrady práce, sociálnych vecí a rodiny. Na financovanie vzdelávania a prípravy pre trh práce dlhodobo nezamestnaných evidovaných viac ako 24 mesiacov sú použité prostriedky z Národného projektu č. 3 – Vzdelávanie a príprava nezamestnaných pre trh práce, ktorý začali úrady práce, sociálnych vecí a rodiny realizovať od februára 2004. Osobitné metodické usmernenie sa začalo uplatňovať od 1.4.2004.
Ďalším opatrením ministerstva podľa uznesenia vlády SR  č. 743 zo 14. júla 2004 k návrhu doplnenia podmienok poskytovania prostriedkov na verejné práce spolufinancované zo štátneho rozpočtu, z Kohézneho fondu a zo štrukturálnych fondov, je preferovanie nezamestnaných a znevýhodnených uchádzačov na trhu práce. Podľa neho   zmluvný partner, s ktorým bola uzatvorená zmluva na uskutočňovanie prác, ktorých rozpočet sa rovná, alebo prekračuje výšku 100 mil. Sk, musí použiť minimálne 5 % nákladov projektu na mzdy a odvody zamestnancov, ktorí boli pred tým nezamestnaní a ktorí nastúpili na novovytvorené pracovné miesto v rámci projektu. Zároveň aspoň 3 % z nákladov na projekt musia byť investované na mzdy a odvody pri zamestnaní znevýhodnených uchádzačov. 
V prípade projektov s celkovým objemom rovnajúcim sa alebo prekračujúcim 2 miliardy Sk musí zmluvný partner použiť minimálne 3 % nákladov projektu na mzdy a odvody zamestnancov, ktorí boli pred tým nezamestnaní a ktorí nastúpili na novovytvorené pracovné miesto v rámci projektu. Zároveň aspoň 1 % z nákladov na projekt musia byť investované na mzdy a odvody pri zamestnaní znevýhodnených uchádzačov.
             Zamestnanci, ktorých zmluvný partner, s ktorým bola uzatvorená zmluva na uskutočňovanie prác zamestnal na základe plnenia prvej dodatočnej podmienky, musia byť zamestnaní formou pracovného pomeru, ktorý môže byť uzavretý tak na dobu určitú, ako aj neurčitú.
Zamestnanci, s ktorými bola uzatvorená zmluva na uskutočňovanie prác, musia byť zamestnaní formou pracovného pomeru, ktorý môže byť uzavretý tak na dobu určitú, ako aj neurčitú.
Tento program vytvára možnosti osobám, ktorým hrozí definitívne vylúčenie, na opätovné zapojenie sa  do trhu práce.

e/  Preplácanie cestovných nákladov pri hľadaní práce 
          Na zvýšenie informovanosti uchádzačov o zamestnanie o možnosti čerpania náhrady časti cestovných výdavkov, ktoré súvisia s absolvovaním vstupného pohovoru alebo výberového konania u zamestnávateľa podľa § 32 ods. 10 písm. d/ zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a náhrady časti cestovných výdavkov súvisiacich s účasťou uchádzača o zamestnanie na aktivitách určených v individuálnom akčnom pláne na podporu pracovného uplatnenia uchádzačov o zamestnanie podľa § 43 ods. 7 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny zabezpečilo, aby úrady práce, sociálnych vecí a rodiny od marca 2004 v rámci informačnej a poradenskej činnosti a odborných poradenských služieb informovali uchádzačov o zamestnanie vedených v evidencii uchádzačov o zamestnanie a ich nárokoch na náhradu časti cestovných výdavkov, ktoré im vzniknú v súvislosti so sprostredkovaním zamestnania.
Novo zaevidovaných uchádzačov o zamestnanie informujú o nárokoch na príspevky v rámci aktívnych opatrení na trhu práce pri ich zaradení do evidencie.
Poberateľov dávky v hmotnej núdzi  informujú o ich nárokoch na príspevky v rámci aktívnych opatrení na trhu práce.
Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny zaviedli do svojej praxe pravidelné informačné dni o nárokoch na príspevky na aktívne opatrenia na trhu práce a o možnostiach účasti Rómov v projektoch a programoch priamo v rómskych osadách. Na tento účel  úrady práce, sociálnych vecí a rodiny využívajú  sociálnych terénnych pracovníkov.

Prijaté opatrenie z pozície ministerstva
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR upravilo vyhlášku, ktorou sa vykonáva zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti (§ 32, ods. 10 písm. d/ tak, aby sa preplácali výdavky na cestovné prevyšujúce sumu 100 Sk.

f/   Absolventská prax
      
Prijaté opatrenia z pozície ministerstva
	Zákonom je stanovená povinná desaťročná školská dochádzka. V časti rómskej komunity, je však častou praxou, že 16 ročná mládež  sa nepripravuje na žiadne povolanie. Ministerstvo preto prijalo opatrenie, ktorým chce motivovať uvedenú cieľovú skupinu tak, aby získavala rôzne zručnosti. Realizáciou uvedeného opatrenia  sa riešia špecificky dospelé deti prostredníctvom dôrazu na použitie absolventských praxí. 
              Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vypracovalo návrh novely zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti, ktorou rozšírilo § 51, podľa ktorého sa za absolventskú prax považuje aj získavanie alebo prehlbovanie odborných zručností alebo praktických skúseností všetkými uchádzačmi o zamestnanie do 25 rokov veku bez ohľadu na to, či ukončili sústavnú prípravu na povolania a bez ohľadu na to, či už pracovali nepretržite aspoň 6 mesiacov. Návrh zároveň obsahuje zvýšenie výšky paušálneho príspevku poskytovaného počas absolventskej praxe z 1 000 Sk na 1 500 Sk mesačne a odstraňuje 6-mesačný limit dĺžky vykonávania absolventskej praxe. Namiesto 6-mesačného limitu dĺžky vykonávania absolventskej praxe určuje jej týždenný rozsah na 20 hodín týždenne. Účinnosť  navrhovanej novely je 1. apríla 2004.  K 29. októbru 2004 bolo  dohodnutých  počet miest na absolventskú prax pre 5 459 uchádzačov .

g/  Zapojenie občanov z rómskych osád v rámci zalesňovacích prác, čistenia lesov a 
     budovania environmentálnej infraštruktúry
Ministerstvo na základe výstupov z úradov práce sociálnych vecí a rodiny v lokalitách, kde žije vysoké percento rómskeho obyvateľstva, a na základe poznatkov o vysokom podiele  dlhodobo nezamestnaných bez vzdelania, začalo bilaterálne rokovania s Ministerstvom pôdohospodárstva SR, Ministerstvom životného prostredia SR, Združením miest a obcí Slovenska a s Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny o rozšírení vykonávania aktivačnej činnosti pre uchádzačov o zamestnanie o činnosti spojené s čistením lesov od drevenej hmoty, približovaním haluziny a prípadným vykonávaním ďalších činností podľa miestnych potrieb. 
Na zabezpečenie rovnakého postupu všetkých úradov práce, sociálnych vecí a rodiny Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny vypracovalo vzor ”Dohody o rozšírení aktivačnej činnosti na práce spojené s čistením lesa” a uložilo úradom, aby začali s organizovaním aktivačnej činnosti pre uchádzačov o zamestnanie poberajúcich dávku v hmotnej núdzi. 
Nad rámec tohto opatrenia Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky navrhlo možnosť vykonávania aktivít v rámci sezónnych prác v poľnohospodárstve – kosenie buriny, údržba poľných ciest, čistenie trvalých trávnych porastov od náletov lesných drevín a pod. na základe dohôd medzi obcami a podnikateľskými subjektami v poľnohospodárstve.
Všetky prijaté opatrenia sa budú v pravidelných cykloch vyhodnocovať a modifikovať v zmysle potrieb.
Do programu sa zapojili napr. obce: Lomnička, Vyšné Ružbachy, Hniezdne a iné obce.

Príklady pozitívnych efektov dopadu sociálnej reformy na rómske obyvateľstvo aplikáciou Výnosu č. 3950/2004-II/1 zo 7. septembra 2004

a/   Prospechové štipendiá na základných školách
V časti rómskej populácie k základným faktorom sociálneho vylúčenia patrí najmä nízka úroveň vzdelania detskej a  dospelej populácie, nízka úroveň kvalifikácie a  tým nízka možnosť zamestnateľnosti Rómov na trhu práce. Z uvedeného dôvodu ministerstvo spracovalo súbor motivačných opatrení (napr. zavedenie prospechového štipendia na základných školách, príspevok na stravu a učebné pomôcky, prospechové štipendium na stredných školách, absolventská prax), ktorými chce riešiť tento  závažný problém. Jedným z opatrení, smerujúcim k motivovaniu žiakov dosiahnuť čo najlepší prospech  na základnej škole a tým získať možnosť vzdelávať sa na stredných školách, je opatrenie ”prospechové štipendium”. Opatrenie smeruje aj k rodičom žiakov zo sociálne odkázaných rodín aby svoje deti v učení a v pravidelnej dochádzke podporovali. Získaním ukončeného základného vzdelania sa otvoria možnosti  študovať mladým ľuďom na stredných alebo učňovských školách a tak   riešiť  dlhodobo  zakorenené problémy  v sociálne odkázaných  komunitách. 
      Od školského roka 2004/2005,  deti z rodín, ktoré sú v hmotnej núdzi, získajú prospechové štipendium. Cieľom je  ukázať  deťom  cestu  k lepšiemu životu v budúcnosti.  Opatrenie výrazne  rozširuje adresnú pomoc  sociálne   odkázaných   žiakov. Výška  štipendia sa  odstupňuje podľa  prospechu detí, ktorý dosiahli v uplynulom školskom  roku. Pri priemernom prospechu 1,5 dostane  žiak v hmotnej núdzi 500  korún. Pri prospechu do 2,5 – 300 Sk. Ak má žiak priemerný prospech horší ako 2,5 ale oproti predchádzajúcemu  polroku si  ho zlepší  aspoň o  pol bodu,  jeho sociálne štipendium bude predstavovať 200 Sk.
 
K novembru  2004 o štipendium na základných školách požiadalo 1 105 zriaďovateľov, z 1784 škôl s počtom   17 488 detí. Na uvedený zámer bolo vyčlenených 6  643 710 Sk. 
b/   Základné školy – strava a školské pomôcky v školách v oblastiach s vysokým 
       percentom detí v hmotnej núdzi
  	Pred samotným prijatím opatrenia a spustením príspevku do praxe, prebehla diskusia na úrovni vecne zainteresovaných odborníkov, riaditeľov škôl,  do ktorých chodí vysoké percento rómskej populácie a mimovládnych organizácií. Cieľom opatrenia je zabezpečenie účelného využívania finančných prostriedkov poskytovaných na dávku v hmotnej núdzi v prospech žiakov navštevujúcich predškolské a školské zariadenia. Príspevok nedostáva rodič, ale zriaďovateľ (cirkev, obec), ktorý ho poskytne ako účelový príspevok dieťaťu, žiakovi, na  úhradu stravy a na školské pomôcky. 
Uvoľnenie finančných prostriedkov na daný účel sa realizuje na základe spracovaného Výnosu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR z 20. apríla  2004  č. 175704-II/1o poskytovaní dotácie na výkon osobitného príjemcu dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi, dotácie na stravu pre dieťa v hmotnej núdzi a dotácie na školské potreby pre dieťa v hmotnej núdzi. Výnos nadobudol účinnosť 1. mája 2004. Dotácia sa poskytuje v dvoch formách, 
•	pre všetky deti navštevujúce predškolské zariadenie a pre deti plniace povinnú školskú dochádzku, ak v predškolskom zariadení alebo v škole je najmenej 70 % detí z rodín, ktorým sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi, 
•	individuálne pre deti navštevujúce predškolské zariadenie a pre deti plniace povinnú školskú dochádzku, ktoré žijú v rodinách, ktorým sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi.
Financovanie dotácií z výnosu sa zabezpečuje z finančných prostriedkov, ktoré sú v rozpočtovej kapitole MPSVR SR. 

Dopad poskytovania príspevku na stravu na školskú dochádzku detí, ktoré stravu poberajú
Obce Petrová a Zborov uvádzajú zlepšenie školskej dochádzky o viac ako 30 %.
	V obciach Šumiac a Telgárt záškoláctvo neevidujú, deti si plnia povinnú školskú dochádzku riadne a snažia sa bezdôvodne nevymeškávať, nakoľko rodičia vedia o dôsledkoch absencií detí v škole. Dotácie na stravu rodičia uvítali a vyjadrujú spokojnosť.
	V obci Zbudské Dlhé  sa zvýšil počet vydaných obedov o 50 %.
Podľa vyjadrenia zriaďovateľa školy v obci Kecerovce dotácia má pozitívny vplyv, nakoľko sa zlepšila dochádzka detí o 27 %.
V obci Belina neboli problémy so školskou dochádzkou, príspevok na stravu hodnotia kladne..
V obci Hlinné sa zvýšil počet stravníkov o 30 %.
V obci Jarovnice, Bystrany, Soľ využívajú príspevok na stravu na 100 %.
Podľa vyjadrení riaditeľov škôl v obciach Svinia, Veľký Šariš a Varhaňovce sa dochádzka na vyučovanie podstatne zlepšila, deti netrpia hladom a strava v škole je hlavným motivačným faktorom účasti na vyučovaní.
V obciach Letanovce, Markušovce, Rudňany, Spišská Nová Ves, Nálepkovo, Bystrany a Smižany konštatujú zlepšenie dochádzky detí do školy. Tento inštitút hodnotia pozitívne.
V obci Lomnička sa zlepšila dochádzka detí do materskej školy aj základnej školy. Táto skutočnosť mala dopad na zníženie záškoláctva.
V obci Zemplín rodinám, ktoré sú v hmotnej núdzi toto opatrenia plne vyhovuje a má dobrý vplyv na školskú dochádzku.
V obci Čelovce sa zlepšila školská dochádzka, deti vymeškávajú len z dôvodu choroby. Deti si osvojujú stravovacie návyky, majú zabezpečenú pravidelnú a pestrú stravu.
V obciach Hermanovce, Čičava, Hlinné, Jastrabie n. Topľou, Malá Domaša, Soľ, Žalobín, Vechec, Sečovská Polianka a Kamenná Poruba sa poskytovanie príspevku na stravu stretlo s pozitívnym ohlasom u poberateľov dávky a príspevkov v hmotnej núdzi. Niektoré deti  doposiaľ nechodili do školských jedálni a nenavštevovali MŠ, na základe poskytovaného príspevku na stravu deti  začali navštevovať predškolské zariadenia (Čičava, Krivany, Lomnička …).

Zhodnotenie prijatého opatrenia	
K novembru  2004 o príspevok na stravu požiadalo 1 529 zriaďovateľov z 3428 základných škôl a predškolských zariadení  schválený príspevok bol pre 68 510 detí. Na uvedený zámer bolo vyčlenených 27 736 928 Sk. 
 Na školské  potreby bolo pre 1463 zriaďovateľov pre 2410 škôl na  počet detí 64 671 vyčlenených 32 974 200 Sk. 
Na základe predložených údajov a z konkrétnych obcí môžeme konštatovať, že u detí navštevujúcich ZŠ stúpla školská dochádzka. Deti podávajú v školách lepšie výkony, sú sústredenejšie na vyučovacom procese a nadobúdajú správne stravovacie návyky. Príspevok, ktorý sa nezarátava do príjmu  adresne rieši sociálnu otázku detí v hmotnej núdzi.

d/  Posilnenie sociálnych štipendií žiakov stredných škôl a ich hmotného zabezpečenia 
Ministerstvo školstva SR v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR spracovalo novelu vyhlášky č. 88/1984 Zb. o poskytovaní štipendií žiakom stredných škôl, podľa ktorej má nárok na štipendium každý žiak, ktorého rodine sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi. Výška štipendia je závislá od prospechu žiaka (do 2,0 a nad 2,0) v diferencovanej výške 1 000 Sk alebo 800 Sk. Navrhovaná účinnosť je 1. mája 2004. Vzhľadom na možnosti financovania z ESF, Ministerstvo školstva SR spracovalo národný projekt na pokrytie týchto výdavkov. Zároveň sa upravil Doplnok Programu SOP Ľudské zdroje o vecnú problematiku. Študenti na stredných školách dostanú štipendium po prvýkrát v septembri 2004.

Zhodnotenie prijatého opatrenia
Do 20. 10. 2004 získalo štipendium na stredných školách 7 981 žiakov zo 765 škôl. Na uvedený účel bolo vyčlenených 7 627 000 Sk. Jedná sa o motivačný príspevok, ktorý má ambíciu motivovať študentov k získaniu čo najlepšieho prospechu, a tým získať  šancu  dostať sa na štúdium  na vysokej škole. 

 f/ Program terénnych sociálnych pracovníkov a Program stredísk osobnej hygieny a
     práčovní
Na základe poznatkov o živote časti obyvateľstva, ktoré žije v priestorovo a sociálne segregovaných rómskych komunitách, ministerstvo spracovalo programy, ktoré riešia problematiku sociálne vylúčených občanov využitím rôznych foriem pomoci, ale najmä na základe poradenstva a práce s klientom v jeho  prirodzenom prostredí. Pre uvedenú skupinu obyvateľstva má terénna sociálna práca charakter ”sociálneho sprevádzania”.  
       Bolo málo aktivít, ktoré sa vykonávali ale i vykonávajú v prirodzenom sociálnom prostredí občana. Osobitne sa to týka komunít, žijúcich v rómskych osadách. Rozšírenie sociálnej práce priamo v prirodzenom prostredí občana je podmienené čoraz intenzívnejšou metodickou (odbornou) prípravou terénnych sociálnych pracovníkov, prostredníctvom ktorých sa realizuje a  zavádza terénna sociálna práca do marginalizovaných lokalít. Terminologicky ”terénna sociálna práca” je pojmom ešte nie ustáleným a je predmetom mnohých diskusií na odbornej úrovni.  Zvažuje sa zavedenie tiež pojmu ”komunitná sociálna práca”. V zahraničí sa využíva napr.  pojem ”sociálne sprevádzanie” - Francúzsko.   
Ministerstvo na základe uvedených poznatkov spracovalo konkrétne  sociálne programy a na realizáciu Programu terénnych sociálnych pracovníkov a Programu stredísk osobnej hygieny a práčovní si uplatnilo v rozpočte na rok 2004  finančné prostriedky vo výške 18,6 mil. Sk. V tejto súvislosti ministerstvo vypracovalo Výnos č. 37/2004-II/1 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktorý nadobudol účinnosť 15. marca 2004. Podľa výnosu  môže ministerstvo poskytovať dotácie obciam na: 
•	platy a vzdelávanie zamestnancov obce, ktorí vykonávajú terénnu sociálnu prácu v rámci Komplexného rozvojového programu rómskych osád,
•	zriadenie strediska osobnej hygieny a na zriadenie práčovne,
•	materiálno-technické vybavenie strediska osobnej hygieny a práčovne.
V rámci rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny ide o zavedenie sociálnych  programov pre segregované rómske osady, od ktorých sa očakáva zlepšenie celkovej sociálno-ekonomickej situácie obyvateľov v danej komunite, ktorej výsledok by mohol byť pomerne priaznivejší za predpokladu koordinovaného skĺbenia aktivít viacerých rezortov. 

Cieľom Programu terénnych sociálnych pracovníkov je najmä: 
•	využívanie dávky v hmotnej núdzi na zákonom stanovený účel, 
•	stimulácia zlepšenia dochádzky detí do školy, zlepšenie osobnej hygieny a zdravotného stavu detí a dospelých, 
•	získavanie podporných návykov a zručností, potrebných na riadne užívanie bytov, ktoré potenciálne môžu obyvatelia rómskych osád využiť v rámci programu výstavby obecných  nájomných bytov, ktorý realizuje MVRR SR,
•	 získanie alebo obnovenie pracovných návykov, potrebných pre začlenenie sa do pracovného procesu, 
•	nadobudnutie zručností vedenia domácnosti a tým aj zlepšenie výživy členov rodiny,
•	v rámci sociálnej prevencie užitočné využívanie voľného času  najmä u detí a mládeže, 
•	zvýšenie sociálnej mobility konkrétneho klienta,
•	sprostredkovanie  služieb a aktivít, ktoré sú lokálne dostupné,
•	iniciovanie štrukturálnych zmien a ozdravných procesov v lokalite, 
•	minimalizovanie rizík spojených so životom v sociálne znevýhodňujúcom  sociálnom prostredí,
•	koordinácia spolupráce subjektov realizujúcich v lokalite rozvojové programy.

V rámci tohto programu ministerstvo poskytlo v tomto roku dotáciu vo výške 6,6 mil. Sk 49 obciam na vytvorenie 76 pracovných miest na pozíciu terénneho sociálneho pracovníka.
 	Ministerstvo na základe poznatkov o socio-kultúrnej úrovni časti Rómov, žijúcich v rómskych osadách, kde nie je zavedená  infraštruktúra, kde nie je zdroj pitnej  vody spracovalo Program stredísk osobnej hygieny a práčovní,  ktorým má  ambíciu riešiť popri osvetovom pôsobení aj zlepšenie hygienickej a následne aj zdravotnej  úrovne dotknutej skupiny obyvateľstva. Program je otvorený a môže sa podľa potrieb neskôr modifikovať na ďalšie doplnkové aktivity (napr. komunitné centrá, výdajne stravy a pod.). Program bude ministerstvo každý rok vyhodnocovať.
V roku 2004 sa predpokladá zavedenie programu v desiatich obciach, kde sa nachádzajú rómske osady a sú vytvorené podmienky na realizáciu programu. Na spustenie tohto programu je rozpočtovaná suma pre rok 2004 12 mil. Sk.
Pri výbere obcí, ktoré sa uchádzajú o dotáciu na spustenie programu, komisia prihliada najmä na:
•	rozsah zapojenia Rómov do realizácie projektu prostredníctvom ich aktivácie. Koordináciu projektu s inými projektmi v rómskej problematike a participáciu ďalších subjektov na projekte (miestnych, lokálnych), kontinuitu v  realizovaní Komplexného rozvojového programu rómskych osád  v nadväznosti na doterajšie vykonávanie a dotovanie terénnej sociálnej práce,
•	prístup komunity k zdrojom pitnej vody, úroveň bývania a hygieny  napr. počet obydlí   v ktorých nie je zavedená pitná voda, nie je zriadená kúpeľňa alebo sprchovací kút a pod.),
•	podiel nezamestnaných občanov na celkovom počte obyvateľov obce v produktívnom veku,
•	lokalizáciu (umiestnenie) budúceho zariadenia, posudzovanie z hľadiska účelu, prístupnosti  a   využitia pre občanov obce,
•	kontinuitu aktivít v rámci Európskeho sociálneho fondu, alebo prípravu aktivít financovaných aj zo zdrojov Európskeho sociálneho fondu.

Strediská osobnej hygieny a práčovne budú slúžiť všetkým občanom obce, ktorí o takúto službu požiadajú. Jedným z pozitívnych efektov bude, že už pri zriaďovaní takéhoto zariadenie budú samotní užívatelia participovať na niektorých stavebných prácach. Navyše, užívaním takéhoto zariadenia sa táto skupina občanov pripravuje na zmenu hygienických návykov, čo môže mať pozitívny vplyv napr. pri budúcom užívaní nájomných bytov, ktorých realizácia  sa aplikuje v rámci programu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, ktoré v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR  spracováva program ”Bývanie marginalizovaných skupín obyvateľstva”. Programom sa bude riešiť otázka sociálneho vylúčenia zabezpečením štandardu bývania primeraného socio-ekonomickým podmienkam rodiny resp. jednotlivca. 
Komunitná práca s touto skupinou občanov, alebo s konkrétnou rodinou ponúka širokú škálu možností využitia strediska osobnej hygieny, v ktorom sa postupne môžu vytvoriť podmienky na vykonávanie ďalších činností (napr. výdaj stravy, osvetová činnosť, voľnočasové aktivity detí apod.), rozšírených do  spolupráce relevantných rezortov, ktorých výsledkom vzájomného  pôsobenia by mala byť integrovaná rodina včlenená do občianskej spoločnosti.
Programy a projekty, ktoré riešia  problematiku časti rómskej populácie nesmerujú k izolácii tejto skupiny obyvateľstva ale k integrácii do občianskej spoločnosti. Voľba akým smerom sa uberie časť tejto populácie je na jej rozhodnutí.

Záver
Ministerstvo vypracovalo viacero právnych noriem a strategických dokumentov, ktoré tvoria základ novej sociálnej politiky, ktorá sa podstatne mení už v tomto roku.  
Z doterajších poznatkov a skúseností je vidieť, že toto nové smerovanie zaznamenáva pozitívne efekty už dnes. Uvedené len potvrdzuje správnosť trendov, ktoré sú v rámci sociálnej reformy stanovené. 
Ministerstvo bude preto naďalej monitorovať výsledky sociálnej reformy aj vo vzťahu k rómskym komunitám a podľa potreby operatívne prijímať  nové legislatívne opatrenia a programy cielené k zlepšeniu životnej situácie sociálne vylúčených komunít. V súčasnosti  je pred spustením program podpory rozvoja komunitnej sociálnej práce v obciach, v ktorých sa nachádzajú rómske komunity. Program má za cieľ  riešiť integráciu exkludovanej časti obyvateľstva na trh práce, integráciu  sociálne vylúčeného obyvateľstva do majoritnej spoločnosti, prioritne v rámci obci, a znižovanie sociálnej deprivácie prostredníctvom permanentnej komunitnej sociálnej práce. Program je rozvrhnutý na 3 roky aj s finančným krytím. Do programu bude zapojených  cca 600  pracovníkov, ktorí budú pracovať so sociálne vylúčeným obyvateľstvom( Zamestnaní ako asistenti komunitných sociálnych  pracovníkov budú najmä členovia ohrozených komunít. Jedná sa  400 občanov žijúcich v rómskych komunitách). Uvedený program nadväzuje na sociálny program, ktorý ministerstvo  spracovalo v roku 2004, a ktorým zamestnalo 76 terénnych sociálnych pracovníkov v 49 obciach, kde žije vysoké percento rómskeho obyvateľstva..
V rámci prijatých programov a legislatívnych procesov  bude potrebné zlepšiť najmä medzirezortnú koordináciu riešenia problematiky sociálne  a geograficky vylúčených rómskych komunít, v ktorej je potrebné uplatňovať určitú cielenosť a najmä postupnosť aplikácie programov relevantných rezortov vo vzťahu k prijímateľom pomoci. Ministerstvo je otvorené k tvorivej spolupráci vo vzťahu k rezortom a mimovládnym organizáciám, ktoré majú záujem participovať na programoch riešiacich daný problém.