Výška pohľadávky

Pohľadávka SR v Bielorusku vo výške USD 895.205,56 vznikla na základe dodávok tovarov v rokoch 1991 - 1992 uskutočnených v súlade  s Dohodou medzi vládou BSSR a vládou ČSFR z 26.4.1991 a Platobnou dohodou medzi vládou ČSFR a vládou BR z 8.10.1991. 

Dosiahnuté výsledky pri vysporiadaní pohľadávky Slovenskej republiky voči Bieloruskej republike

Pohľadávka SR v Bielorusku vo výške USD 895.205,56 vznikla na základe dodávok tovarov v rokoch 1991 - 1992 uskutočnených v súlade  s Dohodou medzi vládou BSSR a vládou ČSFR z 26.4.1991 a Platobnou dohodou medzi vládou ČSFR a vládou BR z 8.10.1991.
V  súlade  s  Uznesením  vlády  č. 760  zo 7.10.1995 sa  MF SR v spolupráci s MZV SR snažilo o vysporiadanie pohľadávky SR voči Bielorusku formou dlhodobého  prenájmu (99 rokov) pozemku určeného na výstavbu zastupiteľského úradu SR v Minsku. 
Poradný orgán č. 43 v bode 4.b) stanovil: "za účelom prípravy technickej realizácie vysporiadania pohľadávky SR v Bielorusku formou poskytnutia pozemku uskutočniť expertné rokovanie zástupcov slovenskej strany (MF SR, MH SR, MZV SR) s kompetentnými zástupcami  bieloruskej  strany  k  nasledovným okruhom - príprava medzivládneho protokolu o spôsobe riešenia zadĺženosti Bieloruska voči SR a jeho následné predloženie na rokovanie oboch vlád, príprava rezortného protokolu o konkrétnych podmienkach jeho odovzdania slovenskej strane“.
Počas 3. zasadnutia Komisie v dňoch 25. - 26. 9.1997 v Bratislave odovzdala slovenská delegácia návrh Medzivládneho protokolu o poskytnutí pozemku pre výstavbu ZÚ SR v Minsku a konkrétne návrhy MZV SR a MF SR na podpis medzirezortnej Dohody k realizácii Medzivládneho protokolu. Bieloruská strana na túto iniciatívu  nereagovala.

4. zasadnutie Zmiešanej slovensko-bieloruskej komisie pre obchodno-hospodársku  a vedecko-technickú spoluprácu  medzi Slovenskou republikou a Bieloruskou republikou sa  uskutočnilo v dňoch 28.-29.10.1999 v Minsku a do programu rokovania bola zaradená aj otázka zadĺženosti BR voči SR. Bieloruská strana vôbec nespochybňovala svoj dlh a jeho riešenie ponúkala vo forme vytvorenia pracovnej skupiny, ktorá by mala vypracovať spoločný návrh a ten predložiť na schválenie svojim vládam. Bieloruská  strana potvrdila príjem listov adresovaných ministrovi financií BR a generálnemu riaditeľovi Belvnešekonombanky. Slovenská strana bola informovaná, že pôvodný návrh na vysporiadanie našej pohľadávky formou poskytnutia pozemku bieloruská strana odmieta.  

Zásadný obrat v postoji bieloruskej strany vyplynul z obsahu nóty Ministerstva zahraničných vecí Bieloruskej republiky č. 3516/10-N zo dňa 14.12.1999 adresovanej Generálnemu konzulátu SR v Minsku, v ktorej bieloruská strana informuje, že prijala principiálne riešenie vysporiadať platby za neuhradené dodávky tovarov dodané z bývalej ČSFR v rokoch 1991-1992  v súlade s Dohodou medzi vládou BSSR a vládou ČSFR o obchodno-ekonomických vzťahoch a vedecko-technickej spolupráci zo dňa 26.4.1991 a Platobnou dohodou medzi vládou ČSFR a vládou Bieloruskej republiky zo dňa 8.10.1991 a  pripravuje návrh zoznamu tovarov, dodávkami ktorých by mohla byť vysporiadaná zadľženosť Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike.

V nadväznosti na výsledky rokovaní 4. zasadnutia Zmiešanej slovensko-bieloruskej komisie, ako aj závery 59. zasadania Poradného orgánu bol pripravený a odoslaný list ministerky financií SR pani Brigity Schmögnerovej č. 332/2000-KM zo dňa 28.2.2000 adresovaný ministrovi financií Bieloruskej republiky pánu Nikolajovi Korbutovi a zaslaný na vedomie ministrovi zahraničných vecí Bieloruskej republiky pánu Uralovi Latypovovi, v ktorom slovenská strana požiadala o pomoc pri urýchlení vysporiadania dlhu Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike a o zaslanie zoznamu tovarov v zmysle obsahu vyššieuvedenej nóty Ministerstva zahraničných vecí Bieloruska. Pán Korbut  odpovedal listom č. 19-2/255 zo dňa 13.4.2000 v ktorom oznámil, že vysporiadanie pohľadávky SR voči Bielorusku je v kompetencii Ministerstva  zahraničných vecí Bieloruskej republiky, ktoré  pripravuje bieloruský návrh zoznamu tovarov, dodávkou ktorých po odsúhlasení slovenskou stranou chce uzavrieť vysporiadanie svojho dlhu. Ministerstvo zahraničných vecí Bieloruskej republiky doručilo dňa 26.7.2000 na Generálny konzulát SR v Minsku nótu č. 225/10-H spolu s priloženým zoznamom tovarov, dodávkou ktorých navrhuje vysporiadanie svojho dlhu  voči SR. Predmetný zoznam bol následne postúpený Ministerstvu hospodárstva SR na posúdenie a postúpenie vhodným štátnym resp. súkromným subjektom. Ponuka zostala do dnešného dňa bez odozvy.

Listom zo dňa 15.3.2000 predložil generálny riaditeľ všeobecnej  sekcie MV SR Doc. JUDr. Dušan Dorotin, CSc. na MF SR požiadavku na generálnu opravu a modernizáciu lietadla JAK-40 OM-BYL (rok výroby 1979) v leteckom závode 407 Minsk s využitím prostriedkov zadĺženosti Bieloruskej republiky voči SR. MF SR sa takémuto riešeniu vysporiadania predmetnej pohľadávky priklonilo. Na základe výsledkov dosiahnutých v príprave projektu vysporiadania dlhu Bieloruska voči SR formou opravy a modernizácie lietadla Jak-40 letky MV SR bol vypracovaný a odoslaný list ministerky financií SR pani Brigity Schmögnerovej č. 332/2000-KM zo dňa 27.12.2000 adresovaný ministrovi financií Bieloruskej republiky pánu Nikolajovi Korbutovi, v ktorom slovenská strana oficiálne predložila svoj návrh na vysporiadanie pohľadávky formou generálnej opravy lietadla Jak-40  v Minskom leteckom opravárenskom závode. 
Protokol z expertného slovensko-česko-bieloruského rokovania (9.-12.4.2001 v Minsku)  konštatuje, že na základe dodávok tovarov z ČSFR v rokoch 1991-1992 vzniklo saldo v neprospech Bieloruskej  republiky v hodnote USD 2.685.616,68. Protokolom bola externe rozdelená pohľadávka na podiel prislúchajúci Českej republike v objeme USD 1.790.411,12 a podiel Slovenskej republiky vo výške USD 895.205,56. V súlade s prijatými závermi sa ďalšie rozhovory o riešení zadĺženosti budú viesť bilaterálne. V zmysle záverov tohto Protokolu ako aj v súlade s úlohami vyplývajúcimi zo 64. zasadania Poradného orgánu ministerky financií SR pre riešenie finančných otázok vyplývajúcich z medzivládnych úverových, clearingových, barterových a iných dohôd v termíne do 30.6.2001  MF SR pripravilo návrh Dohody medzi vládou SR a vládou BR o vysporiadaní zadĺženosti BR voči SR formou financovania opravy lietadla letky MV SR (JAK-40 ) a predložilo ho dňa 6.7.2001 nótou ZÚ SR v Minsku č. 1370 bieloruskej strane na pripomienkovanie.

Na rokovaniach počas 5. zasadnutia medzivládnej komisie pre obchodno-hospodársku  a vedecko-technickú spoluprácu  medzi Slovenskou republikou a Bieloruskou republikou uskutočnených v dňoch  6. – 8 .11. 2001 vo Vysokých Tatrách zástupkyňa  ministerstva financií  BR, vedúca riadenia financií zahranično-ekonomických vzťahov Ministerstva financií BR V. V. Kravčenko informovala, že na bieloruskej strane prebehli nevyhnutné vnútroštátne procedúry na uskutočnenie rokovaní k návrhu Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o vysporiadaní dlhu Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike. Uznesením rady ministrov  Bieloruskej republiky č. 1559 zo dňa 30.10.2001 bol minister financií Bieloruskej republiky, N.P. Korbut, splnomocnený viesť rokovania o návrhu predmetnej dohody a zároveň predložila bieloruský návrh Dohody na vysporiadanie dlhu Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike. Zámerom MF SR bolo počas rokovaní 5. zasadnutia medzivládnej komisie prerokovať a odsúhlasiť text Dohody a parafovaním potvrdiť znenie textu Dohody. Zástupkyňa bieloruskej strany odmietla túto možnosť s tým, že na to nemá oprávnenie. Na predložený návrh Dohody požiadala zaslať diplomatickou cestou oficiálne  stanovisko slovenskej strany ministrovi financií Bieloruskej republiky.

V nadväznosti na výsledky rokovaní 5. zasadnutia medzivládnej komisie pre obchodno-hospodársku  a vedecko-technickú spoluprácu  medzi Slovenskou republikou a Bieloruskou republikou predložilo MF SR na pripomienkovanie medzinárodno-právnemu odboru MZV SR  bieloruský návrh  Dohody. Po obdržaní pripomienok vypracovalo MF SR protinávrh Dohody na vysporiadanie dlhu Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike. Nótou Zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v Minsku č. 1047 bol dňa 24.1.2002 odovzdaný list ministerky financií č. 6384/2001-STP zo dňa 21.12.2001 s návrhom Dohody medzi vládou SR a vládou BR o vysporiadaní zadĺženosti BR voči SR formou financovania opravy lietadla JAK-40 na pripomienkovanie bieloruskej strane. Dňa 24.5.2002 informoval Zastupiteľský úrad Slovenskej republiky v Minsku, že dňa 3.5.2002 prijala Rada ministrov Bieloruskej republiky Uznesenie č. 571, ktorým bieloruská strana prijala návrh Slovenskej republiky na uzavretie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o vysporiadaní zadľženosti Bieloruskej republiky voči Slovenskej republike. Zároveň splnomocnila ministra financií k podpisu medzivládnej dohody. 

Podstatou návrhu Dohody, ktorý vyplýva z požiadavky Ministerstva vnútra SR a je v súlade s odporúčaniami Poradného orgánu ministra financií Slovenskej republiky pre riešenie finančných otázok vyplývajúcich z medzivládnych úverových, clearingových, barterových a iných dohôd uvedenými v bode uvedené v bode 64.3, 66.3 a 69.2 Záznamu z „Poradného orgánu“ ako aj Uznesenie vlády SR č. 273 z 20.3.2002 je, že pôvodná pohľadávka voči Bielorusku v sume USD 895.205,56 bude vysporiadaná formou financovania opravy a modernizácie lietadla letky Ministerstva vnútra SR typ JAK-40 v štátnom podniku Minské letecké opravovne.
Následne po pripomienkovom konaní a schválení vládou SR  bude predmetná Dohoda  podpísaná v ruskom a slovenskom jazyku, jej úplné znenie „СОГЛАШЕНИЕ между Правительством Республики Беларусь и  Правительством Словацкой Республики о погашении задолженности Республики Беларусь перед Словацкой Республикой“  je v prílohovej časti materiálu.

Ministerstvo financií Slovenskej republiky navrhuje vláde Slovenskej republiky, aby splnomocnila ministra financií, štátneho tajomníka ministerstva financií a chargé d´affaires  Slovenskej republiky v Bieloruskej republike na podpis Dohody.

Dohoda je predkladaná  v súlade s právnym  poriadkom  Slovenskej republiky. V štádiu prípravy bola konzultovaná s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky. Podľa článku 2 odsek 2 písm. b) Zásad vlády Slovenskej republiky pre oblasť medzinárodných zmlúv je predmetná Dohoda vládnou zmluvou a k jej uzatvoreniu sa nevyžaduje súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. 

Dosiahnuté výsledky pri vysporiadaní pohľadávok obdobného typu inými veriteľskými štátmi
Oficiálna bieloruská štatistika sleduje zadĺženosť svojej krajiny  len od roku 1994, kedy prišiel k moci A. Lukašenko a ktorý tvrdí, že za dlhy do svojho nástupu nezodpovedá a teda ich nepriznáva. Podľa dostupných informácií je Slovenská republika prvou veriteľskou krajinou Bieloruskej republiky,  ktorej bieloruská vláda oficiálne uznala a schválila vysporiadanie pohľadávky vzniknutej pred rokom 1994.

Prístup dlžníckeho štátu k splácaniu platobných záväzkov voči ostatným veriteľským štátom
O výsledkoch dosiahnutých pri vysporiadaní pohľadávok iných krajín voči Bielorusku nemá Ministerstvo financií Slovenskej republiky žiadne oficiálne a zaručené informácie, pretože tieto nie sú publikované. O týchto pohľadávkach iných veriteľov voči Bieloruskej republike nie sú Ministerstvu financií Slovenskej republiky poskytované žiadne oficiálne informácie od domácich ani zahraničných informačných zdrojov. Obecne sa predpokladá, že Bielorusko má značné problémy so splácaním svojich záväzkov voči RF, ktorá je jeho najväčším veriteľom. Ide hlavne o dodávky energie a surovín, na ktorých je závislá celá ekonomika Bieloruska. 

Riešenie zadlženosti dlžníckeho štátu medzinárodnými finančnými inštitúciami (Medzinárodný menový fond, Svetová banka, Medzinárodné rozvojové združenie a iné) a veriteľskými štátmi združenými v Parížskom klube veriteľov
Bieloruská republika sa pripojila k Svetovej banke a k MMF v roku 1992. Príchod prezidenta Lukašenka k moci  a jeho neochota akceptovať návrhy a riešenia expertov týchto inštitúcií viedli k postupnému ochladzovaniu vzájomných vzťahov. V súčasnosti už tieto inštitúcie neposkytujú Bielorusku žiadnu priamu finančnú pomoc. Celá spolupráca sa obmedzila len na technickú, konzultačnú a poradenskú pomoc. Postoj MMF, Svetovej banky a dlhodobé reštrikčné opatrenia EÚ voči bieloruskému vedeniu vyústili do zlých vzťahov  medzinárodných finančných inštitúcií voči tejto krajine.

Súčasná ekonomická, politická situácia dlžníckeho štátu a  jeho medzinárodno-politické postavenie

Proces demokratickej transformácie Bieloruskej republiky je od roku 1996 sprevádzaný neštandardnými javmi, na ktoré poukazujú medzinárodné organizácie a vyspelé západné krajiny. Politika prezidenta A. Lukašenka je permanentne kritizovaná ako nedemokratická, autoritatívna, nerešpektujúca princípy dialógu s opozíciou. Situáciu monitoruje v Bielorusku misia OBSE. 
Bieloruská republika za hlavné priority svojej zahraničnej politiky označuje zväz s RF, vzťahy so susednými štátmi (najmä RF a Ukrajina), oživenie vzťahov s EÚ, USA, vyvážené vzťahy s NATO, aktívne pôsobenie v OSN a rozšírenie vplyvu v OBSE pri tvorbe celoeurópskych bezpečnostných systémov. Má v úmysle požiadať Radu Európy o obnovenie štatútu zvláštneho hosťa a podať prihlášku na plnoprávne členstvo. Usiluje sa o získanie členstva vo WTO. 
Od roku 1996 Bielorusko citeľne zaostáva s rozvojom bilaterálnych vzťahov s vyspelými krajinami Európy a Ameriky oproti ostatným štátom regiónu, a to predovšetkým pre nedemokratickú politiku prezidenta A. Lukašenka. Kontakty na najvyššej úrovni sú minimálne, s ťažiskom najmä na štáty SNŠ. Bieloruskej zahraničnej politike sa za posledné obdobie nepodarilo zorganizovať návštevu žiadneho vysokého predstaviteľa EÚ, USA, respektíve členských štátov EÚ. Minsk navštevujú najmä predstavitelia krajín SNŠ a tretieho sveta. Orientácia na východ je jednou zo životných priorít zahraničnej politiky prezidenta BR s prioritou vzťahov s Ruskou federáciou. Na základe dohovoru oboch prezidentov z decembra 1998 bola rozpracovaná myšlienka vytvorenia spoločného štátu RF - BR.  Jeho základom by mal byť jednotný ekonomický priestor. Vo vojenskej oblasti sa predpokladá spoločná vojenská doktrína so spoločnou obranou, koordináciou vojenskej výstavby, spoločným využívaním vojenskej infraštruktúry, spoločné vojenské objednávky a pod. Avšak kým prezident V.Putin vidí jedinú cestu integrácie cez ekonomiku s požiadavkami liberalizovať bieloruský trh, A. Lukašenko kladie dôraz o.i. na kompetenčné zabezpečenie zväzových štruktúr a posilnenie spolupráce v oblasti obrany. 
MMF zastáva názor, že Lukašenkova hospodárska politika  je nesprávna a nevedie k žiadnym progresívnym, najmä trhovým zmenám. Namiesto vytvárania priaznivých výrobných podmienok v podnikoch vláda konzervuje staré ekonimické vzťahy, čo vedie k zaostalosti a bezvýchodiskovosti. Štátna regulácia cien spôsobuje neprehľadnosť v hospodárení podnikov, hospodárska štatistika sa stáva nevierihodnou. Pokračuje oslabenie rastu výroby, rozbehla sa vysoká miera inflácie.

Charakter a  pôvod pohľadávok Slovenskej republiky – základná dokumentácia k vzniku pohľadávok

Pohľadávka SR v Bielorusku vo výške USD 895.205,56 vznikla na základe dodávok tovarov v rokoch 1991 - 1992 uskutočnených v súlade  s Dohodou medzi vládou BSSR a vládou ČSFR z 26.4.1991 a Platobnou dohodou medzi vládou ČSFR a vládou BR z 8.10.1991.
Protokol z expertného slovensko-česko-bieloruského rokovania (zo dňa 10.4.2001 v Minsku) potvrdzuje, že na základe dodávok tovarov z ČSFR v  rokoch 1991-1992 vzniklo saldo v neprospech Bieloruskej  republiky v hodnote USD 2.685.616,68. Protokolom bola externe rozdelená pohľadávka na podiel prislúchajúci Českej republike v objeme USD 1.790.411,12 a podiel Slovenskej republiky vo výške USD 895.205,56.
Splnenie podmienok vyplývajúcich zo  Zásad Vlády Slovenskej republiky pre postupy pri správe a vysporiadaní pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí
Uvedené Zásady schválené uznesením Vlády Slovenskej republiky č. 519 zo dňa 6. júla 2000 a platné od 1. septembra 2000 predpokladajú rokovania medzi Slovenskou republikou a dlžníckou krajinou o spôsobe uznania, bankového odsúhlasenia a vysporiadania pohľadávok. Vychádzajúc zo skutočnosti, že sa podarilo dospieť k odsúhlaseniu a uznaniu dlhu, ako aj spôsobu vysporiadania predmetnej pohľadávky je možné konštatovať, že boli splnené všetky podmienky vyplývajúce z predmetných Zásad na predloženie textu predmetnej Dohody na jej schválenie vládou Slovenskej republiky.