B. Osobitná časť

K § 1 
V ustanovení sa vymedzuje predmet úpravy nariadenia vlády. 
 
K § 2 
V tomto ustanovení sú vymedzené kategórie škôl s jednotným mzdovým normatívom, kategórie škôl s jednotným normatívom na teplo, kategórie škôl s jednotným normatívom na prevádzku okrem tepla, kategórie škôl s jednotným normatívom na vzdelávací proces a ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov. 
 
Navrhuje sa vytvoriť 5 kategórií s jednotným normatívom na prevádzku okrem tepla v závislosti od prevádzkovej náročnosti jednotlivých kategórií škôl uvedených v odseku 1. Hodnoty koeficientov prevádzkovej náročnosti a tepelnej náročnosti vyjadruje príloha č. 3 k tomuto nariadeniu vlády. 
 
Výška nákladov na výchovno-vzdelávací proces v škole súvisí s nákladmi na personálne zabezpečenie výchovno-vzdelávacieho procesu a prevádzky školy, preto kategórie škôl s jednotným normatívom na výchovno-vzdelávací proces sú zhodné s kategóriami škôl s jednotným mzdovým normatívom.  
 
Kategórie stredných odborných škôl uvedené v odseku 1 písm. e) až ab) boli navrhnuté podľa personálnej a prevádzkovej náročnosti výchovno-vzdelávacieho procesu v jednotlivých študijných odboroch a učebných odboroch stredných odborných škôl. Zoznam číselných kódov jednotlivých študijných odborov a učebných odborov stredných odborných škôl vyjadruje príloha č. 1 k tomuto nariadeniu vlády. 
 
K § 3 
Toto ustanovenie upravuje postup pri výpočte normatívov pre školy na kalendárny rok.  
V ustanovení § 3 ods. 1 sa vyčleňujú finančné prostriedky pre školy na bežné výdavky rozpočtované v kapitole Ministerstva školstva SR na kalendárny rok. 
 
V ustanovení § 3 ods. 2 sa navrhuje rozdeliť finančné prostriedky pre školy na bežné výdavky na časť finančných prostriedkov na osobné náklady (na mzdy zamestnancov a odvody do fondov) a na časť finančných prostriedkov na prevádzkové náklady. Pomer týchto častí zohľadňuje skutočnosť, že viac ako 80 % bežných výdavkov v školách tvoria prostriedky na osobné náklady.  
 
Finančné prostriedky vyčlenené na osobné náklady sa použijú na určenie mzdových normatívov a finančné prostriedky vyčlenené na prevádzku sa použijú na určenie prevádzkových normatívov. Škola dostane finančné prostriedky na bežné výdavky podľa týchto normatívov a počtu žiakov školy v sledovanom období. 
Náklady na prevádzku každej školy tvoria náklady na teplo, náklady na prevádzku okrem tepla, náklady na výchovno-vzdelávací proces a náklady na ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov. Zároveň sa stanovuje ako sa určia náklady súvisiace s prevádzkou školy. 
 
Termínom „predchádzajúci skončený kalendárny rok“ sa pre prípravu rozpočtu na rok 2009 (ktorá prebieha počas roka 2008) rozumie rok 2007. Zavedenie tohto pojmu je potrebné v prípadoch, keď sa vychádza z údajov o skutočnom čerpaní (napr. pri určení objemu finančných prostriedkov na teplo), lebo v priebehu roku 2008 ešte nie sú k dispozícii údaje o skutočnom čerpaní finančných prostriedkov za rok 2008.  
 
V ustanovení § 3 ods. 3 až 5 sa určuje postup výpočtu mzdového normatívu pre školu. Mzdový normatív závisí od základného mzdového normatívu, koeficientu personálnej náročnosti pre príslušnú kategóriu školy a koeficientu kvalifikačnej štruktúry pedagogických zamestnancov školy a zároveň sa určuje aj postup výpočtu základného mzdového normatívu, koeficientu personálnej náročnosti pre príslušnú kategóriu školy a koeficientu kvalifikačnej štruktúry pedagogických zamestnancov školy.  
 
Hodnota koeficientu personálnej náročnosti pre príslušnú kategóriu školy vychádza z platných štátnych vzdelávacích programov, z rámcových učebných plánov, z vykonávacích predpisov, ktoré určujú mieru vyučovacej povinnosti a výchovnej povinnosti a z vykonávacích predpisov, ktoré upravujú delenie tried na skupiny (napr. nariadenie vlády SR č. 238/2004 Z. z. o rozsahu vyučovacej činnosti a výchovnej činnosti pedagogických zamestnancov, vyhláška č. 320/2008 Z. z. o základnej škole a pod.). 
 
Hodnota koeficientu kvalifikačnej štruktúry pedagogických zamestnancov školy závisí od zaradenia pedagogických zamestnancov do platových tried. Škola, ktorá zamestnáva viac pedagogických zamestnancov napr. v 11. platovej triede, ako iná škola, dostane viac finančných prostriedkov na osobné výdavky (mzdy a odvody do poistných fondov). Z uvedeného vyplýva, že každá škola má na žiaka rozdielnu výšku mzdového normatívu. Ide o motivačný vplyv na zriaďovateľov a riaditeľov škôl a školských zariadení, aby zamestnávali kvalifikovaných pedagogických zamestnancov, resp. aby pedagogickí zamestnanci si kvalifikáciu zvyšovali aj v priebehu pedagogickej praxe. Návrh je v súlade aj s pripravovaným zákonom o pedagogických zamestnancoch. 
V ustanovení § 3 ods. 6 sa stanovuje počet žiakov v bežnom kalendárnom roku. Tento počet súvisí so zberom údajov o počtoch žiakov, ktoré sa zberajú podľa stavu k 15. septembru predchádzajúceho kalendárneho roka. K tomuto dátumu sa vypĺňajú aj štatistické výkazy typu Škol (MŠ SR). Ministerstvo školstva SR má možnosť skontrolovať údaje poskytnuté od zriaďovateľov škôl v súlade s § 7 ods. 4 zákona. 
 
V ustanovení § 3 ods. 7 až 17 určuje postup výpočtu jednotlivých častí prevádzkového normatívu. Ide o normatív na teplo (odseky 8 až 10), normatív na prevádzku okrem tepla (odseky 11 až 13), normatív na výchovno-vzdelávací proces (odseky 14 až 16) a normatív na ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov (odsek 17). 
 
K § 4 
Ustanovenie tohto paragrafu rieši osobitné prípady určovania normatívu na žiaka školy. Zvýšené náklady na žiaka vyplývajú z platných právnych predpisov v pôsobnosti Ministerstva školstva SR. V ustanovení § 4 ods. 1 až 10 sa rieši financovanie nákladov na žiaka 
• základnej školy v pôsobnosti zriaďovateľa s počtom žiakov v základných školách zriaďovateľa nižším ako 250, 
• nultého ročníka základnej školy, 
• na žiaka školy s bilingválnou formou štúdia, 
• školy s inou ako dennou formou štúdia,  
• detašovanej triedy školy v ústave pre výkon trestu odňatia slobody študujúceho v dennej forme štúdia, 
• detašovanej triedy školy v ústave pre výkon trestu odňatia slobody vzdelávaného individuálne, 
• začleneného v triede základnej školy a strednej školy, 
• školy nadstavbového a pomaturitného štúdia, a 
• spojenej školy, 
• základnej školy, ktorý navštevuje triedu so športovou prípravou, 
• základnej školy pre žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, a 
• základnej školy a špeciálnej základnej školy pri zdravotníckom zariadení, 
• strednej odbornej školy experimentálne overovaného odboru vzdelávania na podnet ministerstva, povoleného v novom školskom roku (napr. v roku 2009 od 1.9.2009). 
 
V ustanovení § 4 ods. 11 sa definuje postup pri výpočte normatívneho príspevku pre školu s dvoma vyučovacími jazykmi, pri spojených stredných školách a v prípadoch, ak škola pozostáva zo súčastí. 
V ustanovení § 4 ods. 12 a 13 sa ustanovuje spôsob výpočtu finančných prostriedkov na žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia a výpočet normatívu na žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia. Výšku normatívu na žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia určí Ministerstvo školstva SR v závislosti od počtu žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia a objemu finančných prostriedkov vyčlenených na tento účel. O použití finančných prostriedkov rozhodne riaditeľ školy.  
 
K § 5 
V tomto ustanovení sa určuje výška percentuálneho podielu z časti mzdového normatívu a z časti prevádzkového normatívu, ktorú je zriaďovateľ povinný podľa zákona dodržať pri prideľovaní finančných prostriedkov školám v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti. Ide o školy, v ktorých sa žiaci pripravujú na povolanie. 
 
K § 6  
Toto ustanovenie rieši postup pri výpočte normatívov pre materské školy pre deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami (špeciálne materské školy) a školské internáty.  
 
Tieto školské subjekty sú charakterom svojej činnosti natoľko porovnateľné so školami, že zákon a návrh nariadenia vlády určuje rovnaký postup pri ich financovaní ako pri štátnych školách. Pre špeciálne materské školy a školské internáty sa určuje normatív, ktorý pozostáva z rovnakých častí a určuje sa analogickým postupom ako pri školách. 
 
V ustanovení § 6 ods. 5 až 7 sa riešia osobitné prípady určovania normatívu  
• na dieťa alebo žiaka špeciálnej školy ubytovaných v školskom internáte, 
• na dvojročné dieťa špeciálnej materskej školy, 
• na dieťa s autizmom alebo inou pervazívnou poruchou, hluchoslepé dieťa a dieťa s viacnásobným postihnutím v špeciálnej materskej škole, 
• na dieťa materskej školy pri zdravotníckom zariadení. 
Náročnosť výchovy a vzdelávania detí vyjadruje zvýšený normatívny príspevok na dieťa špeciálnej materskej školy a školského internátu. Náročnosť vyplýva z platných právnych predpisov v pôsobnosti Ministerstva školstva SR. 
 
K § 7 
V tomto ustanovení sa rieši postup pri výpočte objemu finančných prostriedkov pre školské zariadenia.   
Pre účely tohto nariadenia sa školské zariadenia členia do jednotlivých druhov, ktoré sú financované podľa rovnakých pravidiel. Ide o školský klub detí, školské hospodárstvo, stredisko odbornej praxe a školské stredisko záujmovej činnosti. Postup pri výpočte objemu finančných prostriedkov pre tieto školské zariadenia rieši ustanovenie § 7 ods. 2 až 5 a 7. 
 
V ustanovení § 7 ods. 6 sa rieši financovanie školského klubu detí, ktorý je súčasťou špeciálnej školy. Normatívny príspevok na dieťa je 250 % normatívneho príspevku na žiaka školského klubu, ktorý je zriadený pri základnej škole (nie špeciálnej základnej škole) alebo samostatne.  
 
V ustanovení § 7 ods. 8 sa rieši financovanie školského klubu detí, ktorý je pri zdravotníckom zariadení. Normatívny príspevok na dieťa závisí najmä od personálnej náročnosti výchovno-vzdelávacieho procesu.  
V ustanovení § 7 ods. 9 sa ustanovuje okruh žiakov, na ktorých sa budú poskytovať finančné prostriedky. Finančné prostriedky sa pridelia na každého žiaka prijatého do školského zariadenia na základe rozhodnutia riaditeľa školského zariadenia v súlade so zákonom č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 
V ustanovení § 7 ods. 10 až 15 sa rieši financovanie zariadení školského stravovania. Navrhuje sa, aby tieto školské zariadenia  boli financované rovnako ako sú financované náklady na stravovanie žiakov základných škôl v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí. Zariadenia školského stravovania v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí sú financované z výnosu dane  (podľa zákon č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 175/2005 Z. z.) podľa počtu všetkých žiakov školy – potenciálnych stravníkov. Rovnaký spôsob financovania sa navrhuje aj u financovania nákladov na stravovanie detí a žiakov škôl v zriaďovateľskej pôsobnosti krajských školských úradov. Tieto školské zariadenia budú financované naďalej z rozpočtu Ministerstva školstva SR. 
 
V ustanovení § 7 ods. 16 až 18 sa navrhuje spôsob financovania nákladov na centrá pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie. Tieto školské zariadenia budú financované z 80 % paušálne a 20 % podľa výkonov. Objem finančných prostriedky určený paušálne závisí od počtu klientov – detí a žiakov škôl, ktorí patria do územnej pôsobnosti školského zariadenia. Objem finančných prostriedky určený na výkony závisí od počtu jednotlivých výkonov vykonaných školských zariadením v priebehu uplynulého školského roka. Zoznam výkonov je uvedený v prílohe č. 10 k tomuto nariadeniu vlády. Ministerstvo školstva SR postupne upraví spôsob financovania týchto školských zariadení v prospech výkonov (percento finančných prostriedkov prideľovaných školským zariadeniam podľa výkonov sa bude postupne zvyšovať). 
 
K § 8 
V ustanovení § 8 sa určuje postup pri výpočte objemu finančných prostriedkov pre špeciálne  školské zariadenia podľa ustanovenia § 4 ods. 14 zákona z objemu finančných prostriedkov vyčlenených na tento účel podľa § 3 ods. 1. 
 
Pri určení objemu finančných prostriedkov pre špeciálne výchovné zariadenia a pri ich rozpise pre jednotlivé kategórie špeciálnych školských zariadení v rámci týchto druhov sa postupuje obdobne ako pri rozpise finančných prostriedkov pre školské zariadenia uvedené v § 7 písm. b), d) a e). Kategórie špeciálnych školských zariadení daného druhu pre jednotlivé kategórie špeciálnych školských zariadení sú uvedené v prílohe č. 3. Ide o reedukačné centrá, diagnostické centrá a liečebno-výchovné sanatóriá. 
 
V ustanovení § 8 ods. 5 až 7 sa navrhuje spôsob financovania nákladov v centrách špeciálnopedagogického poradenstva. Tieto školské zariadenia budú financované z 80 % paušálne a z 20 % podľa výkonov. Objem finančných prostriedky určený paušálne závisí od počtu klientov – počtu detí od narodenia do ukončenia prvej prípravy na povolanie v územnej pôsobnosti školského zariadenia. Objem finančných prostriedky určený na výkony závisí od počtu jednotlivých výkonov vykonaných školských zariadením v priebehu uplynulého školského roka. Zoznam výkonov je uvedený v prílohe č. 11 k tomuto nariadeniu vlády. Ministerstvo školstva SR postupne upraví spôsob financovania týchto školských zariadení v prospech výkonov (percento finančných prostriedkov prideľovaných školským zariadeniam podľa výkonov sa bude postupne zvyšovať). 
     
K § 9 
V tomto ustanovení sa upravuje využitie vzdelávacích poukazov.  Poskytovateľ záujmového vzdelávania, škola a školské zariadenie, získa finančný príspevok z kapitoly Ministerstva školstva SR, ktorý zodpovedá počtu prijatých vzdelávacích poukazov. 
 
Vzdelávací poukaz dostane každý žiak školy, v ktorej sa žiaci pripravujú na povolanie, začiatkom školského roka v škole, ktorú navštevuje (najneskôr 10. septembra). Obsahuje identifikačné údaje držiteľa poukazu a údaje o škole, ktorá poukaz vydala. Tieto údaje slúžia k identifikácii žiaka, nakoľko každý žiak, ktorý môže byť držiteľom najviac jedného vzdelávacieho poukazu. Vzdelávací poukaz je nedeliteľný, žiak ho môže odovzdať jednému poskytovateľovi záujmového vzdelávania. 
 
Školy a školské zariadenia poskytujúce záujmové aktivity musia poskytnúť žiakovi v čase mimo vyučovania najmenej 60 hodín záujmového vzdelávania v školskom roku. Obsah záujmového vzdelávania je odlišný od učebných osnov povinných vyučovacích predmetov, voliteľných a nepovinných predmetov.  Dochádzka žiakov na tieto aktivity je evidovaná v pedagogickej dokumentácii školy alebo školského zariadenia. Pri ospravedlnenie žiaka z dôvodu neprítomnosti na záujmovom vzdelávaní sa postupuje rovnako ako v škole. 
 
Hodnotu vzdelávacieho poukazu určuje Ministerstvo školstva SR. Pri výpočte hodnoty vzdelávacieho poukazu vychádza z počtu odovzdaných vzdelávacích poukazov školám a školským zariadeniam a objemu finančných prostriedkov vyčlenených na tento účel. Hodnota vzdelávacieho poukazu je rovnaká pre všetkých žiakov školy. 
  
K § 10 
Toto ustanovenie obsahuje postup pri určovaní garantovaného minima pre zriaďovateľov štátnych škôl. 
 
K § 11 
V tomto ustanovení sa navrhuje spoločné ustanovenie.  
Určuje sa spôsob realizácie dofinancovania na garantované minimum. 
 
K § 12 
V tomto ustanovení sa navrhuje prechodné ustanovenie z dôvodu financovania nákladov na žiakov základných škôl, ktorí navštevujú triedy s rozšíreným vyučovaním predmetov podľa pôvodných učebných plánov (Učebných plánov pre 1. až 9. ročník základných škôl, schválených Ministerstvom školstva SR dňa 14. mája 2003 pod číslom 520/2003-41 s platnosťou od 1. septembra 2003). Podľa týchto učebných plánov sa postupuje napr. v školskom roku 2008/2009 v 2. až 4. ročníku a 6. – 9. ročníku základnej školy, v školskom roku 2009/2010 v 3. - 4. ročníku a 7. – 9. ročníku základnej školy, a pod. V školskom roku 2008/2009 sa postupuje podľa školských vzdelávacích programov v súlade s novým školským zákonom v 1. a 5. ročníku základnej školy, v školskom roku 2009/2010 v 1. – 2. a 5. – 6. ročníku základnej školy a pod.  
 
V rámci  školského vzdelávacieho programu môže škola naďalej vzdelávať žiakov aj v triedach s rozšíreným vyučovaním niektorého predmetu, pričom nevzniká zvýšená personálna náročnosť na vzdelávanie žiakov školy. Hodiny vzniknuté delením žiakov na skupiny na vyučovanie predmetov sú súčasťou disponibilných hodín v rámci školského vzdelávacieho programu školy. Z toho dôvodu nie je potrebné poskytovať škole zvýšený normatív na žiaka školy.   
 
K § 13 
Navrhuje sa zrušenie pôvodného právneho predpisu, ktorý upravoval podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre školy a školské zaraidenia. 
 
K § 14 
 
Navrhuje sa účinnosť 1. januára 2009.