Informácia o budovaní Vedecko-technologického parku CEPIT v Bratislave-Vajnoroch

1.	Úvod

Hlavné ciele vedecko-technickej politiky Slovenska do roku 2015 možno zhrnúť do týchto bodov: 
•	zvýšiť účasť vedy a techniky na celkovom rozvoji Slovenska, 
•	vytvoriť podmienky na rozvoj výskumno-vývojovej infraštruktúry, využívanie výsledkov výskumu a vývoja,
•	koordinovať aktivity týkajúce sa rozvoja a využívania vedy a techniky. 

Uvedené ciele nie sú špecifické iba pre Slovensko, krajiny ktoré chcú urýchliť svoj rozvoj podporou vedomostnej spoločnosti používajú k dosiahnutiu tohto cieľa rôzne formy. Jednou z rozšírených a vysoko efektívnych foriem sú tzv. vedecko-technologické parky (ďalej len „VTP“).

Hlavnými cieľmi VTP vo všeobecnosti sú: 
•	technologický rozvoj a šírenie technológií, 
•	podporovať kooperáciu medzi priemyselnými a výskumnými inštitúciami, 
•	vytvárať zamestnanosť, prilákať a udržať talenty, 
•	stimulovať vznik nových firiem založených na technológiách,  
•	starostlivosť o akademické firmy po ich vyčlenení z univerzity (spin-off), pomoc pri komercializácii akademického výskumu,
•	regionálny rozvoj a obnova s prilákaním odvetví založených na znalostiach, 
•	zvýšiť konkurencieschopnosť a uľahčiť rast malých a stredných podnikov, 
•	podporovať konkrétne odvetvia (sektory s vysokou pridanou hodnotou), 
•	pritiahnuť veľké národné a medzinárodné spoločností a tým orientovať investície smerujúce na Slovensko, a to vytvorením vybavenia a podporných služieb na svetovej úrovni,
•	starostlivosť o siete  VTP – miestne, národné a medzinárodné. 

Aby sa predišlo znehodnoteniu a zneužívaniu terminológie VTP a zabezpečil sa udržateľný úspech VTP, vlády vytvárajú národné rámce, ktorých úlohou je podporovať organizáciu a implementáciu týchto štruktúr. Takýto rámec vytvára napríklad národná definícia, právna úprava, národná asociácia VTP, alebo konkrétne iniciatívy týkajúce sa výskumných a inovačných aktivít.  

Treba otvorene povedať, že Slovenská republika výrazne zaostáva ako  v  oblasti vytvárania podmienok pre vznik VTP, tak aj ich reálneho budovania v porovnaní s porovnateľnými štátmi zo skupiny V4, nehovoriac o menších štátoch tzv. tradičných krajín EU (počet VTP: Fínsko 13, Belgicko 5, Írsko 5, Dánsko 3, Grécko 5, resp. Švajčiarsko 6).

Existujúce snahy o slovenské VTP vznikajú iba na základe lokálnych iniciatív, preto nie je viditeľný národný rámec budovania typický pre ekonomiku založenú na vedomostiach. V skutočnosti nejde ani o VTP v pravom slova zmysle, ale v lepšom prípade o priemyselné parky, samostatné inkubátory, ktorých poslanie, fungovanie a náplň činnosti sú diametrálne odlišná od skutočných VTP. Základné rozdiely priemyselných a vedecko-technologických parkov sú uvedené v prílohe č.1 tohto materiálu. 

Jeden doteraz z najúspešnejších projektov je v Žiline. Miestna samospráva sa s Žilinskou univerzitou dohodla na partnerstve v niekoľkých projektoch, vypracovala stratégiu inovácie pre región a spolu s ďalšími partnermi otvorila Vedecko-technologický park Žilina. 
2.	Vedecko-technologické parky

Konkrétna definícia VTP je záležitosťou každej krajiny. Spravidla však vychádza z definície IASP. Medzinárodné združenie vedeckých parkov (International Association of Science Parks – IASP) odporúča takúto definíciu VTP:
VTP je organizácia riadená vyškolenými odborníkmi, ktorých hlavným cieľom je zvýšiť prosperitu parku podporovaním kultúry inovácií a konkurencieschopnosti združených podnikateľských subjektov a inštitúcií založených na vedomostiach. 
Aby vedecký park zabezpečil plnenie týchto cieľov, stimuluje a riadi výmenu poznatkov a technológií medzi univerzitami, vedecko-výskumnými inštitúciami, spoločnosťami a trhmi, uľahčuje vytváranie a rast spoločností založených na inováciách, a to procesmi inkubácie a vyčlenenia (spin-off). 
Okrem mimoriadne kvalitného vybavenia poskytuje aj iné služby s pridanou hodnotou.
VTP sú dokonalým prostredím pre spoločnosti a inštitúcie globálnej vedomostnej ekonomiky. 

Slovenská definíciu vedecko-technologických parkov je obsiahnutá v Dlhodobom zámere štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015, ktorý prijala vláda SR. Podľa tohto dokumentu VTP je iniciatíva obsahovo založená na podpore komerčnej realizácie výsledkov výskumu a vývoja formou malých a stredných firiem, funkčne a ekonomicky založená na rozvoji nehnuteľností (pozemkov, budov, sietí). Je veľmi úzko prepojená s jednou alebo viacerými vedecko-výskumnými inštitúciami (univerzity, akadémia, a ďalšie organizácie výskumu a vývoja štátneho sektora).
Základné črty tejto definície, ktoré vedú k pochopeniu poslania VTP sú:
-	Základ v rozvoji nehnuteľností - poskytovanie pozemkov, budov a sietí v rámci VTP je nevyhnutnou súčasťou zámeru lokalizovať inštitúcie so synergickým efektom na jedno miesto a na druhej strane zabezpečuje ekonomickú stabilitu prevádzkovateľovi VTP.
-	Kontakt s organizáciou výskumu a vývoja - mať bezprostredný prístup k zdrojom výsledkom výskumu a vývoja je nevyhnutným predpokladom rozvoja VTP a súčasne zdrojom inovatívnosti a rozvoja malých a stredných firiem. 
-	Komerčná realizácia - VTP sa orientuje na tie oblasti a projekty, kde je predpoklad realizácie komerčnou formou, to znamená, oblasti kde existuje trh a kde sú predpoklady úspešnej realizácie podnikateľskou formou. 
-	Malé a stredné podniky - nositeľom komerčnej realizácie v rámci VTP sú najmä inovatívne malé a stredné podniky a ich prítomnosť v rámci VTP je ultimatívnou požiadavkou fungovania. Samozrejme je možná kombinácia s výskumnými oddeleniami veľkých podnikov a firmami ponúkajúcimi rôzne služby i neinovatívneho charakteru. 

Budovanie vedecko-technologických parkov v podmienkach SR

Osvedčený postup budovania STP vhodný i pre podmienky SR vychádza z podpory miestnej, resp. lokálnej samosprávy, súkromného kapitálu, štátnej politiky podpory v nasledovnej postupnosti krokov:

a)	Štúdia realizovateľnosti 
b)	Sektorové a technologické smerovanie 
c)	Vhodná lokality umiestenia
d)	Generálny plán parku (master plan)
e)	Infraštruktúra 
f)	Profesionálny manažment parku  
g)	Kvalitné podporné služby parku
h)	Financovanie budovania VTP
i)	Konkrétna výstavba.
3.	Pilotný projekt VTP CEPIT

Na základe štúdie realizovateľnosti, výberu lokality a vypracovania generálneho plánu VTP, dopravnej a energetickej štúdie sa zahajuje v lokalite Bratislava Vajnory na rozlohe 63 ha budovanie moderného inovatívneho prostredia parku s vysokým európskym štandardom. Projekt význame rozvinie mestskú časť Bratislavy Vajnory. Bratislava predstavuje cca 50% výskumnej produktivity Slovenska. Lokalita Vajnory spĺňa všetky parametre bodu 3) budovania VTP. V súčasnosti sa konštituuje manažment VTP,  bolo udelené územné rozhodnutie a projektuje sa prvá z celkovo štyroch etáp výstavby so začiatkom vo februári 2008 (stredné odborné vzdelávacie centrum pre 400-500 žiakov s internátom, dátové centrum, energetické centrum, usídlenie elektronickej a hydraulickej high-tech firmy). Predstavitelia mesta, mestskej časti, STU, SAV, obchodných a priemyselných komôr Rakúska, Nemecka a Francúzska (zastupujúcich hlavných investorov v SR) sú zapojení od začiatku do spolupráce. Územie parku vlastní Cepit Holding a vývoj a výstavbu parku prevzala spoločnosť Cepit Management s.r.o. 
Keďže projekt vedecko-technologického parku CEPIT zodpovedá postupu budovania VTP v podmienkach  SR možno ho odporučiť ako pilotný projekt pre SR.

Podľa medzinárodných štúdií je Bratislava predurčená na to, aby na ceste Slovenska k znalostnej ekonomike hrala poprednú úlohu. Koncentrácia zdrojov (cca. 50% slovenských organizácií vedy, výskumu, medzinárodné prepojenia a priemyselné štruktúry) vytvára nevyhnutnú kritickú masu, ktorá je všade faktorom úspechu smerom k zmenám regionálnej štruktúry. Bratislava získala v očiach verejnosti okrem iného pozíciu mesta vedy. Všetci politickí, hospodárski a vedeckí činitelia by mali teraz podporovať pozíciu rozvoja regiónu s vysokou kvalitou života a veľkým potenciálom v rámci globálnej ekonomiky.

Koncept CEPIT (Central European Park for Innovative Technologies) v Bratislave-Vajnory, spočíva vo vybudovaní vedecko-technologického parku na ploche 63 ha (vzdelávanie: 189 tis. m²; technologické centrum: 87 tis. m²; business park a kancelárske priestory: 284 tis. m²; bývanie: 102 tis. m²; športové a voľnočasové zariadenia a parkovanie: 102 tis. m²), v súlade s európskymi normami a očakávaniami národnej a regionálnej stratégie, inovatívnych firiem, vedeckých inštitúcií, privátneho sektoru a vysoko kvalifikovaných ľudí. 

Postup budovania vedecko-technologického parku CEPIT sa riadi medzinárodnými smernicami a kritickými faktormi: 

a)	Štúdia realizovateľnosti
V súlade s údajmi OECD (Organization for Economic Co-operation and Development), je Bratislavský región súčasťou stredoeurópskych regiónov s optimálnym potenciálom pre regionálny rozvoj ako z ekonomického, sociálneho tak z vedecko-technologického hľadiska. CEPIT vypracoval štúdiu realizovateľnosti a urbanistickú štúdiu, v ktorých zadefinoval najvhodnejší spôsob realizácie projektu. 

b)	Sektorové a technologické smerovanie
V súčasnosti sú do implementácie konceptu zahrnutí predstavitelia mesta Bratislava, predstavitelia Slovenskej akadémie vied a Slovenskej technickej univerzity Bratislava (memorandá), ako aj národní a medzinárodní priemyselní partneri a obchodné komory (slovensko-nemecká, slovensko-rakúska, slovensko-francúzka, americká, slovensko-japonská).  Strategická orientácia je upriamená na medzinárodné trendy a národné záujmy, ktoré sú zadefinované v dlhodobom pláne vedecko-technickej politiky Slovenska do roku 2015. 

c)	Vhodná lokalita umiestnenia
Bratislava-Vajnory ako lokalita disponuje všetkými potrebnými faktormi - vedeckými kapacitami regiónu, optimálnou geografickou polohou a potrebným dopravným napojením - k vývoju pilotného vedecko-technologického parku na Slovensku. 

d)	Generálny plán parku
Generálny plán parku CEPIT bol vypracovaný ako záväzná konkretizácia funkcií celého územia vedecko-technologického parku. Plán reflektuje prostredie mestského charakteru, v ktorom sa spájajú hlavné funkcie ako vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie, výskum, vývoj a služby v inšpirujúcom prostredí.  Doplnkovým funkčným mixom kancelárskych priestorov, inkubátora, obchodov, reštaurácií, športových zariadení a zariadení voľného času vznikajú synergie medzi životom a prácou. Zvláštna pozornosť je venovaná kvalitnej výstavbe a jej funkcionalite. 

e)	Infraštruktúra
Celá infraštruktúra bola plánovaná tak, aby ponúkala kvalitu a kapacity potrebné pre porovnateľné zahraničné projekty. Najmä, v oblasti energií a telekomunikácii sa hľadali dlhoudržateľné riešenia s pridanou hodnotou. 

f)	Profesionálny manažment parku
Za účelom zabezpečenia potrebnej kritickej masy infraštruktúry a služieb bol založený profesionálny manažment parku, ktorý bude taktiež podporovať spoluprácu a synergie medzi nájomníkmi a národnými a medzinárodnými sieťami kontaktov.  

g)	Kvalitné podporné služby parku
Súčasťou pridanej hodnoty vedecko-technologického parku CEPIT je ponúkať podmienky pre podnikateľské aktivity, ktoré prilákajú firmy z oblasti high-tech pôsobiace na celom svete. Ďalej by mal vedecko-technologický park vzbudiť pozornosť verejnosti a priemyslu, predovšetkým malých a stredných podnikov, voči pokrokom z oblastí výskumu a technológií, voči inováciám a podnikaniu. 
Podporné služby parku budú orientované na technologický transfer, využitie výskumných výsledkov, rizikový kapitál a podnikateľské prostredie. Všetky aktivity budú previazané verejnými iniciatívami a sieťou kontaktov v oblasti výskumu a inovácií. 

h)	Konkrétna výstavba vedecko-technologického parku
Podľa územného rozhodnutia z 28. marca 2008 začne prvá stavebná etapa v treťom štvrťroku 2008. Celý park bude zrealizovaný v 4 etapách v priebehu max. 15 rokov. Prvá etapa zahŕňa infraštruktúru, vzdelávacie centrum, technologické centrum, dátové centrum, high-tech energetické centrum so vzdelávacím centrom a výskumnými laboratóriami a priestory pre technologické firmy. Ďalšie strategické komponenty vedecko-technologického parku vzniknú v súlade s hlavnými cieľmi vedecko-technickej politiky do roku 2015 v rámci 2., 3. a 4. etapy. 

i)	Financovanie 
Projekty prvej stavebnej etapy sú prevažne privátnymi investíciami. Budúce projekty z oblasti výskumu, vzdelávania a inovácií,  odzrkadľujúce národné a medzinárodné požiadavky a priority, sú vhodné na financovanie z národných a Európskych programov. (napr. zákony 172/2005 a 561/2007).

Implementácia a výstavba parku

Celý park bude zrealizovaný v 4 etapách v priebehu max. 15 rokov. Hlavné projekty vzdelávania výskumu 1.etapy (2008-2011):
•         Priemyselná akadémia
•         Energetické vzdelávacie a výskumné laboratórium
•         IKT štruktúra
•         Dátové centrum
•         Technologické centrum

Ako pilotný projekt chce vedecko-technologický park CEPIT tiež iniciovať a podporovať ďalšie projekty národného významu za účelom komplexného rozvoja ekonomiky založenej na vedomostiach. Pilotný projekt sa ponúka ako platforma pre spoluprácu a výmenu skúseností v rámci svojej medzinárodnej siete partnerov a taktiež ako iniciátor finančnej podpory pre vedecko-technologické parky  (7. rámcový program, Program pre konkurencie schopnosť a inovácie, Štrukturálne fondy).
4.	Odporúčania pre ďalší postup v súlade s hlavnými cieľmi vedecko-technickej politiky Slovenska do roku 2015

V oblasti  vytvárania podmienok pre rozvoj výskumno-vývojovej infraštruktúry, využívania výsledkov výskumu a vývoja v praxi, sú VTP medzinárodne osvedčené a účinné nástroje. 
Centrom základného výskumu sú univerzity a akadémie vied, prostredím technologického transferu, inovácií, obchodného zhodnotenia vedomostí a znalostnej ekonomiky sú VTP.  
V podmienkach Slovenska je potrebné zmenšiť zaostávanie v oblasti VTP. K tomu je potrebné:
1)	Politicky podporiť pilotný projekt VTP CEPIT v Bratislave 
2)	Revidovať a dotvoriť právny rámec pre VTP, vrátane pravidiel podpory a národnej definície VTP 
3)	Vytvoriť/poveriť štátnu autoritu pre VTP v SR (napr. SARIO...)
4)	Poveriť autoritu koordináciou národných a medzinárodných programov a grantov pre VTP 
5)	Zabezpečiť aktívnu cielenú propagáciu pre slovenské VTP za účelom získania investorov (napr. SARIO, špeciálna agentúra, a pod.).