Národná rada Slovenskej republiky
III. volebné obdobie
___________________________________________________________________

Poslanecký návrh

Zákon
z .......... 2004
o zdravotnom poistení a zdravotných poisťovniach,

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

PRVÁ ČASŤ
ÚČEL ZÁKONA A VYMEDZENIE ZÁKLADNÝCH POJMOV

§ 1	
Účel zákona

Tento zákon upravuje

1)	zdravotné poistenie, právne vzťahy vznikajúce na základe zdravotného poistenia a prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie(ďalej len „poistné“) vrátane rodinného zdravotného poistenia 
2)	organizáciu zdravotného poistenia 
3)	financovanie zdravotného poistenia,
4)	postavenie zdravotných poisťovní a podmienky na vykonávanie verejného zdravotného poistenia
5)	činnosť zdravotných poisťovní, ich organizáciu a riadenie
6)	zriadenie Všeobecnej zdravotnej poisťovne
7)	zriadenie Spoločnej zdravotnej poisťovne
8)	zriaďovanie rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní.
9)	podmienky pre výkon nepovinného zdravotného poistenia
10)	zriadenie kancelárie pre dohľad a správu činností spoločného záujmu
11)	zriadenie inštitútu dohodovacieho konania
12)	zriadenie stáleho rozhodcovského súdu

§ 2	
základné pojmy

Na účely tohto zákona sa rozumie

1)	bydliskom miesto trvalého pobytu alebo dlhodobého pobytu
2)	zamestnaním výkon práce, za ktorú sa poskytne príjem, ktorý podlieha dani z príjmov podľa osobitných predpisov1) (ďalej len „zdaniteľný príjem“)
3)	zamestnávateľom 
a)	právnická osoba poskytujúca poistencovi v súvislosti s výkonom zamestnania zdaniteľný príjem ak jej sídlo alebo jej organizačná zložka je na území Slovenskej republiky.
b)	fyzická osoba poskytujúca poistencovi v súvislosti s výkonom zamestnania zdaniteľný príjem, ak má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt2) alebo povolenie na trvalý pobyt3)
c)	správca konkurznej podstaty 
4)	zamestnávateľom je pre
a)	fyzickú osobu v pracovnom pomere právnická osoba alebo fyzická osoba, ku ktorej je fyzická osoba v pracovnom pomere
b)	fyzickú osobu v štátnozamestnaneckom pomere služobný úrad
c)	fyzickú osobu v služobnom pomere služobný úrad alebo služobný orgán, v ktorom fyzická osoba vykonáva štátnu službu
d)	ústavného činiteľa orgán, ktorý obstaráva veci ústavného činiteľa súvisiace s výkonom jeho mandátu alebo funkcie a pre verejného ochrancu práv Úrad verejného ochrancu práv
e)	predsedu vyššieho územného celku vyšší územný celok, pre starostu obce obec, pre starostu mestskej časti v Bratislave mestská časť v Bratislave, pre starostu mestskej časti v Košiciach mestská časť v Košiciach a pre primátora mesta mesto
f)	poslanca vyššieho územného celku vyšší územný celok, pre poslanca obecného zastupiteľstva obec, pre poslanca mestského zastupiteľstva mesto, pre poslanca miestneho zastupiteľstva mestskej časti v Bratislave mestská časť v Bratislave a pre poslanca miestneho zastupiteľstva mestskej časti v Košiciach mestská časť v Košiciach
g)	spoločníka spoločnosti s ručením obmedzeným a komandistu komanditnej spoločnosti spoločnosť a člena družstva družstvo 
h)	doktoranda v dennej forme doktorandského štúdia právnická osoba, v ktorej sa toto štúdium vykonáva
i)	pestúna v zariadení pestúnskej starostlivosti vyšší územný celok alebo obec, ktorá zriadila zariadenie pestúnskej starostlivosti.
5)	zamestnancom poistenec, ktorému zamestnávateľ poskytuje zdaniteľný príjem v súvislosti s výkonom zamestnania a ak sa na neho vzťahujú právne predpisy SR 
a)	fyzická osoba v pracovnom pomere4)
b)	fyzická osoba v štátnozamestnaneckom pomere5)
c)	fyzická osoba v služobnom pomere6)
d)	člen družstva, ktorý je v pracovnom vzťahu k družstvu7)
e)	ústavný činiteľ8) a verejný ochranca práv9)
f)	predseda vyššieho územného celku10), starosta obce11), starosta mestskej časti v Bratislave, starosta mestskej časti v Košiciach a primátor mesta
g)	poslanec vyššieho územného celku, poslanec obecného zastupiteľstva poslanec mestského zastupiteľstva, poslanec miestneho zastupiteľstva mestskej časti v Bratislave a poslanec miestneho zastupiteľstva mestskej časti v Košiciach, ktorí sú dlhodobo uvoľnení na výkon funkcie
h)	doktorand v dennej forme doktorandského štúdia12)
i)	pestún v zariadení pestúnskej starostlivosti13)
j)	fyzická osoba vo výkone väzby14) a fyzická osoba vo výkone trestu odňatia slobody15), ak sú zaradené do práce, s výnimkou fyzickej osoby vo výkone trestu odňatia slobody zaradenej na výkon iných prospešných prác16).
6)	sídlom zamestnávateľa 
a)	u právnickej osoby jej sídlo, ako aj sídlo jej organizačnej zložky, ktorá je zapísaná v obchodnom registri
b)	u fyzickej osoby vrátane zahraničnej fyzickej osoby miesto jej podnikania.
7)	samostatne zárobkovo činnou osobou osoba, ktorá vykonáva na území Slovenskej republiky samostatnú zárobkovú činnosť s výnimkou osoby, ktorá prerušila prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti a je vedená v evidencii nezamestnaných 
a)	vykonáva poľnohospodársku výrobu vrátane hospodárenia v lesoch a na vodných plochách17) a je zapísaná do evidencie podľa osobitného predpisu11)
b)	má oprávnenie prevádzkovať živnosť18)
c)	má oprávnenie na vykonávanie činnosti podľa osobitného predpisu19) okrem činnosti znalca a tlmočníka, ktorú vykonávajú podľa osobitného predpisu20) v konaní pred štátnym orgánom a orgánom, na ktorý prešli úlohy štátnych orgánov, a okrem činnosti fyzickej osoby v pracovnom pomere, na ktorej výkon je povinná mať oprávnenie podľa osobitného predpisu21)
d)	je spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti alebo komplementárom komanditnej spoločnosti22)
e)	vykonáva športovú činnosť zárobkovo, ale nie v pracovnom pomere,
f)	vykonáva činnosť obchodného zástupcu23)
8)	spolupracujúcou osobou osoba, ktorá sa na území Slovenskej republiky podieľa na činnosti samostatne zárobkovo činnej osoby. 
9)	členom rodiny 
a)	manželka výživou odkázaná na manžela, ak
b)	nemá zdaniteľný príjem zo zamestnania, samostatnej zárobkovej činnosti, činnosti spolupracujúcej osoby alebo iný zdaniteľný príjem,
c)	nepoberá dávky v nezamestnanosti,
d)	nepoberá dôchodok,
e)	nepoberá dávky nemocenského poistenia alebo dávky nemocenskej starostlivosti nahrádzajúce vlastný príjem po skončení zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti,
f)	nemá akýkoľvek iný príjem poskytovaný podľa právnych predpisov Slovenskej republiky alebo právnych predpisov v cudzine,
10)	Nezaopatrené dieťa podľa tohto zákona je dieťa nezaopatrené
a)	do skončenia povinnej školskej dochádzky24)
b)	po skončení povinnej školskej dochádzky najdlhšie do dovŕšenia 26 rokov veku, ak
c)	sa sústavne pripravuje na povolanie
d)	pre chorobu a stav, ktoré si vyžadujú osobitnú starostlivosť, sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie alebo nemôže vykonávať zárobkovú činnosť alebo
e)	pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav je neschopné sa sústavne pripravovať na povolanie alebo je neschopné vykonávať zárobkovú činnosť.
11)	Nezaopatrené dieťa nie je dieťa,
a)	ktoré sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom, ak už získalo vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa a bol mu priznaný akademický titul podľa osobitného predpisu25) alebo
b)	ktoré je poberateľom invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70%.
12)	minimálnou mzdou mzda, ktorá platí pre zamestnanca26) alebo mzda, ktorá platí pre samostatne zárobkovo činnú osobu, spolupracujúcu osobu a ostatného poistenca27) k prvému dňu kalendárneho mesiaca, za ktorý sa platí poistné,
13)	Všeobecným vymeriavacím základom
a)	Všeobecný vymeriavací základ je 12-násobok priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky (ďalej len "štatistický úrad") za príslušný kalendárny rok.
b)	Všeobecný vymeriavací základ v poslednom kalendárnom roku rozhodujúceho obdobia sa rovná všeobecnému vymeriavaciemu základu za predposledný kalendárny rok rozhodujúceho obdobia.
c)	Všeobecné vymeriavacie základy v kalendárnych rokoch pred rokom 2003 sú uvedené v prílohe č. 3.
d)	Suma všeobecného vymeriavacieho základu po roku 2002 za príslušný kalendárny rok sa ustanoví opatrením, ktoré vydá Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo") podľa údajov štatistického úradu a vyhlási ho uverejnením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len "Zbierka zákonov") najneskôr do 30. apríla kalendárneho roka nasledujúceho po príslušnom kalendárnom roku.
14)	priemernou mesačnou mzdou mzda zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky, zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky v príslušnom kalendárnom roku
15)	vlastným príjmom zdaniteľný príjem zo zamestnania, samostatnej zárobkovej činnosti, činnosti spolupracujúcej osoby alebo iný zdaniteľný príjem28).
16)	Dlžník na účely tohto zákona je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je platiteľom poistného a voči ktorej príslušná zdravotná poisťovňa eviduje pohľadávky na poistnom.. 
17)	Poistenec je fyzická osoba, ktorá je verejne zdravotne poistená podľa tohto zákona
18)	Poistník je fyzická osoba, ktorá je platiteľom poistného za nezaopatrené dieťa a za ním určené ekonomicky neaktívne osoby
19)	Zdravotnou starostlivosťou poskytovanou na základe zdravotného poistenia na účely tohto zákona je zdravotná starostlivosť uvedená v osobitnom predpise29) a zdravotné výkony potrebné na zabezpečenie záväzkov z medzinárodnej zmluvy.
20)	Pohľadávky sú dlžné poistné, prirážka k poistnému, poplatok z omeškania, pokuta a poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti predpísané platobným výmerom príslušnej zdravotnej poisťovne

DRUHÁ ČASŤ
ZDRAVOTNÉ POISTENIE

§ 3	
Pojem a druhy zdravotného poistenia:

Zdravotné poistenie je
1)	povinné verejné, na základe ktorého sa poskytuje zdravotná starostlivosť v rozsahu a za podmienok ustanovených osobitnými predpismi29) (ďalej len "zdravotná starostlivosť") a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. (ďalej len "služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti")
2)	nepovinné zdravotné poistenie, na základe ktorého sa poskytuje poistencom zdravotného poistenia zdravotná starostlivosť v rozsahu určenom v zmluve podľa osobitného predpisu30)

§ 4	
Osobný rozsah verejného zdravotného poistenia

1)	Verejne zdravotne poistená je fyzická osoba, ktorá má trvalý pobyt31) na území Slovenskej republiky; to neplatí, ak
2)	je zamestnaná 
a)	u zamestnávateľa, ktorý nemá sídlo na území Slovenskej republiky a je zdravotne poistená na území štátu, v ktorom má sídlo jej zamestnávateľ
b)	na ústrednom orgáne štátnej správy Slovenskej republiky, ktorým je služobne vyslaná na plnenie úloh v cudzine na čas dlhší ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, a je zdravotne poistená počas takéhoto pobytu v cudzine na základe dohody so zamestnávateľom
c)	sa zdržiava v cudzine dlhšie ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov a je zdravotne poistená v cudzine.
3)	Verejne zdravotne poistená je aj fyzická osoba, ktorá nemá trvalý pobyt32) na území Slovenskej republiky a 
a)	Je zamestnaná u zamestnávateľa, ktorý má sídlo na území Slovenskej republiky; to neplatí, ak je zamestnaná v Slovenskej republike u zamestnávateľa, ktorý požíva diplomatické výsady a imunity podľa medzinárodného práva 
b)	vykonáva na území Slovenskej republiky samostatnú zárobkovú činnosť 
c)	je azylant33)
d)	je zahraničný študent na škole v Slovenskej republike na základe medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná
e)	je maloletý cudzinec, ktorý sa zdržiava na území Slovenskej republiky bez zákonného zástupcu alebo fyzickej osoby zodpovednej za jeho výchovu a poskytuje sa mu starostlivosť v zariadení sociálnych služieb34)
f)	je cudzinec zaistený na území Slovenskej republiky
g)	je vo väzbe14) alebo vo výkone trestu odňatia slobody15).

§ 5	
Vykonávanie zdravotného poistenia

1)	Podmienky poskytovania zdravotnej starostlivosti na základe zdravotného poistenia upravuje osobitný predpis29). Zdravotné poisťovne, ktoré vykonávajú zdravotné poistenie, môžu nad rámec osobitného predpisu upraviť podmienky poskytovania zdravotnej starostlivosti len v prospech svojich poistencov. Poskytovanie zdravotnej starostlivosti nad rámec osobitného predpisu29) nemôže zdravotná poisťovňa uhrádzať zo základného fondu [§ 56].
2)	Zdravotná poisťovňa nesmie podnikať s prostriedkami získanými zo zdravotného poistenia. Finančné prostriedky zo základného fondu nemôže poisťovňa použiť na splácanie úverov a s nimi súvisiace finančné plnenia vyplývajúce z úverových zmlúv.

§ 6	
Vznik verejného zdravotného poistenia

1)	Verejné zdravotné poistenie vzniká narodením, ak ide o fyzickú osobu s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky.
2)	U fyzickej osoby, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie vzniká aj 
a)	dňom zániku zdravotného poistenia na území štátu, v ktorom mal sídlo jej zamestnávateľ
b)	dňom zániku zdravotného poistenia počas pobytu v cudzine, ak bola služobne vyslaná ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky na plnenie úloh v cudzine na čas dlhší ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, 
c)	dňom zániku zdravotného poistenia v cudzine, ak sa zdržiavala v cudzine dlhšie ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, alebo
d)	dňom právoplatnosti rozhodnutia, ktorým súd zrušil rozhodnutie o vyhlásení za mŕtveho.
3)	U fyzickej osoby, ktorá nemá trvalý na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie vzniká
a)	dňom nástupu do zamestnania u zamestnávateľa, ktorý má sídlo na území Slovenskej republiky
b)	dňom vzniku oprávnenia na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti,
c)	dňom udelenia azylu
d)	dňom začiatku školského roka, ak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanovuje inak
e)	dňom umiestnenia v zariadení sociálnych služieb
f)	dňom vydania rozhodnutia o zaistení alebo
g)	dňom prevzatia do väzby alebo dňom nástupu do výkonu trestu odňatia slobody.

§ 7	
Zánik verejného zdravotného poistenia

1)	Verejné zdravotné poistenie zaniká smrťou alebo vyhlásením za mŕtveho.
2)	U fyzickej osoby, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie zaniká aj 
a)	dňom zániku trvalého pobytu na území Slovenskej republiky 
b)	dňom vzniku zdravotného poistenia na území štátu, v ktorom má sídlo jej zamestnávateľ
c)	dňom vzniku zdravotného poistenia počas pobytu v cudzine, ak bola vyslaná na plnenie úloh v cudzine ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky na čas dlhší ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov
d)	dňom vzniku zdravotného poistenia v cudzine, ak sa zdržiava v cudzine dlhšie ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov.
3)	U fyzickej osoby, ktorá nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie zaniká aj 
a)	dňom, od ktorého nie je zamestnancom zamestnávateľa, ktorý má sídlo na území Slovenskej republiky
b)	dňom, od ktorého je zamestnancom zamestnávateľa v Slovenskej republike, ktorý požíva diplomatické výsady a imunity podľa medzinárodného práva
c)	dňom zániku oprávnenia na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti
d)	dňom zániku azylu
e)	dňom skončenia štúdia na škole v Slovenskej republike, ak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanovuje inak
f)	dňom skončenia poskytovania starostlivosti maloletému cudzincovi v zariadení sociálnych služieb
g)	dňom prepustenia cudzinca zaisteného na území Slovenskej republiky 
h)	dňom prepustenia z väzby alebo dňom prepustenia z výkonu trestu odňatia slobody.

§ 8	
Prihláška

1)	Poistenec je povinný podať prihlášku na verejné zdravotné poistenie (ďalej len „prihláška“) v zdravotnej poisťovni do ôsmich dní odo dňa vzniku skutočnosti zakladajúcej vznik verejného zdravotného poistenia, ak ďalej nie je ustanovené inak.
2)	Za poistenca, ktorý nemá spôsobilosť na právne úkony, je povinný podať prihlášku jeho zákonný zástupca. 
3)	Za maloletého poistenca je povinný podať prihlášku 
a)	zákonný zástupca alebo iná fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej bol maloletý zverený do výchovy35)
b)	poskytovateľ zdravotnej starostlivosti alebo zariadenie sociálnych služieb, ak zákonný zástupca nie je známy a maloletý poistenec je umiestnený v zdravotníckom zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti36) alebo v zariadení sociálnych služieb.
4)	Prihlášku možno podať len v jednej zdravotnej poisťovni.
5)	Ak poistenec podal prihlášku v lehote ustanovenej v ods.1, potvrdením prihlášky je zdravotná poisťovňa príslušná na vykonávanie verejného zdravotného poistenia poistenca (ďalej len „príslušná zdravotná poisťovňa“), a to odo dňa skutočnosti zakladajúcej vznik verejného zdravotného poistenia. Ak poistenec podal prihlášku po uplynutí lehoty ustanovenej v ods. 1, zdravotná poisťovňa je príslušná zdravotná poisťovňa poistenca odo dňa potvrdenia prihlášky.
6)	Príslušná zdravotná poisťovňa dieťaťa je, a to odo dňa jeho narodenia, zdravotná poisťovňa, v ktorej je alebo bola v čase narodenia dieťaťa verejne zdravotne poistená jeho matka; ak táto zdravotná poisťovňa nie je alebo nebola, je príslušná zdravotná poisťovňa dieťaťa zdravotná poisťovňa s najväčším počtom poistencov.
7)	Zákonný zástupca dieťaťa je povinný podať prihlášku v príslušnej zdravotnej poisťovni dieťaťa alebo v inej zdravotnej poisťovni do 60 dní od narodenia dieťaťa; to platí aj pre poskytovateľa zdravotnej starostlivosti a zariadenie sociálnych služieb. Ak dátum narodenia dieťaťa nie je známy, poskytovateľ zdravotnej starostlivosti alebo zariadenie sociálnych služieb je povinné podať prihlášku v príslušnej zdravotnej poisťovni dieťaťa alebo v inej zdravotnej poisťovni do 60 dní odo dňa umiestnenia dieťaťa v zdravotníckom zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti alebo v zariadení sociálnych služieb. Ak sa prihláška podala v ustanovenej lehote v inej zdravotnej poisťovni, príslušná zdravotná poisťovňa dieťaťa vykonáva jeho verejné zdravotné poistenie až do času potvrdenia prihlášky inou zdravotnou poisťovňou. 
8)	Zdravotná poisťovňa je povinná bez zbytočného odkladu
a)	potvrdiť prihlášku
b)	doručiť poistencovi rovnopis potvrdenej prihlášky a preukaz poistenca.
9)	Prihláška musí mať písomnú alebo elektronickú formu37) formu a musí obsahovať
a)	označenie, že ide o prihlášku a dátum jej podania
b)	meno, priezvisko, rodné číslo, adresu trvalého pobytu a prechodného pobytu poistenca
c)	identifikačné údaje fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá je povinná podať prihlášku za poistenca podľa tohto zákona, ak sa prihláška podáva za poistenca
d)	obchodné meno zdravotnej poisťovne, v ktorej sa prihláška podáva
e)	označenie poistenca 
f)	označenie platiteľa poistného.
10)	Ak prihlášku podáva poskytovateľ zdravotnej starostlivosti alebo zariadenie sociálnych služieb za maloletého poistenca, ktorého údaje nie sú známe, prihláška musí obsahovať údaje umožňujúce jeho identifikáciu.
11)	Prihláška pri zmene zdravotnej poisťovne musí obsahovať okrem náležitostí uvedených v ods. 9 aj obchodné meno príslušnej zdravotnej poisťovne poistenca.
12)	Zdravotná poisťovňa je povinná v prípade, že sa v nej prihlási na zdravotné poistenie ako poistenec fyzická osoba, ktorej sa poskytuje zdravotná starostlivosť podľa tohto zákona, odobrať poistencovi preukaz poistenca predchádzajúcej zdravotnej poisťovne a oznámiť vznik účasti na zdravotnom poistení do ôsmich dní tej zdravotnej poisťovni, ktorá dosiaľ vykonávala jej zdravotné poistenie.
13)	Ak vznikne nesplnením povinnosti podľa odseku 1 alebo 12 škoda, je zdravotná poisťovňa, ktorá ju spôsobila, povinná ju nahradiť. Spôsob náhrady škody sa riadi všeobecne záväznými právnymi predpismi.

§ 9	
Oznamovacia povinnosť

1)	Zamestnávateľ je povinný prihlásiť svojich zamestnancov do tej zdravotnej poisťovne, ktorú si vybrali, najneskôr do ôsmich dní od vzniku pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu a odhlásiť ich v rovnakej lehote odo dňa, keď skončili pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah k nemu.
2)	Ak je zamestnanec v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu k viacerým zamestnávateľom, majú povinnosť prihlásiť zamestnanca do zdravotnej poisťovne, ktorú si poistenec vybral, všetci zamestnávatelia, pričom platí, že zamestnanec si môže vybrať iba jednu zdravotnú poisťovňu.
3)	Poistenec, u ktorého zdravotné poistenie vzniklo získaním trvalého pobytu na území Slovenskej republiky alebo u ktorého zdravotné poistenie zaniklo skončením tohto trvalého pobytu, je povinný prihlásiť sa alebo odhlásiť sa v príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní odo dňa, keď účasť na zdravotnom poistení vznikla alebo zanikla.
4)	Poistenec je povinný prihlásiť sa alebo odhlásiť sa v príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich dní od vzniku alebo zániku účasti na zdravotnom poistení alebo zániku povinnosti štátu platiť za neho poistné.
5)	Poistenec je povinný oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní skutočnosti rozhodujúce pre vznik alebo zánik povinnosti štátu platiť poistné. Za maloletých poistencov alebo osoby, ktoré nemajú spôsobilosť na právne úkony, plní túto povinnosť ich zákonný zástupca, ak nejde o zamestnanca, za ktorého túto povinnosť plní zamestnávateľ.
6)	Narodenie dieťaťa má povinnosť oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni rodič dieťaťa alebo jeho zákonný zástupca do 60 dní od jeho narodenia. Do splnenia oznamovacej povinnosti je príslušnou zdravotnou poisťovňou dieťaťa tá poisťovňa, v ktorej je alebo bola poistená jeho matka.
7)	Za osobu vo výkone väzby a vo výkone trestu odňatia slobody plní oznamovaciu povinnosť príslušný ústav Zboru väzenskej a justičnej stráže.
8)	Úmrtie osoby alebo vyhlásenie za mŕtveho má povinnosť oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni príslušný úrad poverený vedením matriky do ôsmich dní kalendárneho mesiaca nasledujúceho po kalendárnom mesiaci, v ktorom bol vykonaný zápis do knihy úmrtí. V tomto prípade sa nevyžaduje splnenie oznamovacej povinnosti podľa ods. 1.
9)	Oznamovacia povinnosť sa splní aj vtedy, ak sa splní v ustanovenej lehote podaním na pošte alebo elektronickou formou. 
10)	Prihlásenie a odhlásenie musí byť na jednotnom tlačive, ktoré určí kancelária spoločných činností [§ 87]
11)	Pri prvom splnení oznamovacej povinnosti vydá príslušná zdravotná poisťovňa poistencovi, u maloletého poistenca alebo osoby, ktorá nemá spôsobilosť na právne úkony, jeho zákonnému zástupcovi, doklad, ktorým pri styku so zdravotnou poisťovňou a so zdravotníckymi zariadeniami preukazuje účasť na zdravotnom poistení. Tento doklad musí obsahovať osobné údaje poistenca a skutočnosti rozhodujúce pre vznik a zánik zdravotného poistenia a musí umožňovať zaznamenanie závažných údajov o zdravotnom stave poistenca a jeho jednoznačnú identifikáciu. Závažné údaje o zdravotnom stave poistenca je na žiadosť poistenca oprávnený zaznamenať len ošetrujúci lekár.
12)	Príslušnou zdravotnou poisťovňou je poisťovňa, ktorú si poistenec vybral na vykonávanie zdravotného poistenia.
13)	Poistenec pri zmene zdravotnej poisťovne je povinný odovzdať preukaz poistenca tej poisťovni, ktorá mu vydala nový preukaz poistenca. Bez odovzdania pôvodného preukazu mu poisťovňa nový preukaz nevydá.

§ 10	
Právo na výber a zmenu zdravotnej poisťovne

1)	Poistenec má právo podať prihlášku v zdravotnej poisťovni, ktorú si vybral.
2)	Ustanovenie ods. 1 sa nevzťahuje na poistenca, ktorý je príslušníkom
a)	Armády Slovenskej republiky 
b)	Policajného zboru
c)	Slovenskej informačnej služby
d)	Národného bezpečnostného úradu
e)	Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky
f)	Železničnej polície
g)	Hasičského a záchranného zboru ak takémuto poistencovi určil zdravotnú poisťovňu služobný orgán alebo služobný úrad.
3)	Poistenec môže zmeniť príslušnú zdravotnú poisťovňu jedenkrát za šesť mesiacov a to v termíne k 1. januáru alebo 1. júlu príslušného roku. 
4)	Pri zrušení zdravotnej poisťovne podľa § 44 môže poistenec toto právo uplatniť až po uplynutí troch mesiacov odo dňa jeho prevodu do inej zdravotnej poisťovne.
5)	Ustanovenie ods. 3 sa nevzťahuje na poistenca podľa ods. 2; takýto poistenec je povinný podať prihlášku v zdravotnej poisťovni určenej služobným orgánom alebo služobným úradom, ak mu ju určil, do ôsmich dní odo dňa vzniku služobného pomeru; potvrdením prihlášky je zdravotná poisťovňa jeho príslušná zdravotná poisťovňa odo dňa vzniku služobného pomeru, ak neodmietla prihlášku potvrdiť. Ak poistenec podal prihlášku po uplynutí ustanovenej lehoty, zdravotná poisťovňa je jeho príslušná zdravotná poisťovňa odo dňa potvrdenia prihlášky.

§ 11	
Úhrada zdravotnej starostlivosti 

1)	Poistenec má právo na úhradu zdravotnej starostlivosti v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom29)
2)	Zdravotnícke zariadenie má právo na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi vylúčenému zo zdravotného poistenia [§ 106.] poistencovi členského štátu Európskej únie a z Nórska, Lichtenštajnska, Islandu a zo Švajčiarska. Svoju pohľadávku uplatní na Kanceláriu spoločných činností [§ 87]
3)	Poistenec, ktorý nezaplatil príslušnej zdravotnej poisťovni preddavok na poistné za tri mesiace v príslušnom kalendárnom roku, nedoplatok za poistné (ďalej len „nedoplatok“) alebo úhradu za zdravotnú starostlivosť v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom ani na výzvu príslušnej zdravotnej poisťovne, má právo len na úhradu neodkladnej zdravotnej starostlivosti29) (ďalej len „neodkladná starostlivosť“); Ak takémuto poistencovi bola poskytnutá zdravotná starostlivosť nad rámec neodkladnej starostlivosti, má príslušná zdravotná poisťovňa povinnosť vymáhať od poistenca vzniknuté náklady. To neplatí, ak poistenec je zamestnancom, za ktorého nezaplatil preddavok na poistné zamestnávateľ.
4)	Neodkladnú starostlivosť uhrádza príslušná zdravotná poisťovňa. Skutočnosť, či ide o neodkladnú starostlivosť, overuje a potvrdzuje príslušná zdravotná poisťovňa poistenca.
5)	Poistenec, ktorý nepodal prihlášku, má právo len na úhradu neodkladnej starostlivosti, ktorú zdravotníckemu zariadeniu uhrádza kancelária spoločných činností [§ 87], po overení či išlo o neodkladnú starostlivosť.
6)	Náklady vzniknuté podľa ods. 3 uhradí kancelárii spoločných činností pri prvom poskytnutí neodkladnej starostlivosti Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zdravotníctva“); pri jej ďalšom poskytnutí je povinná ich uhradiť fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá porušila povinnosť podať prihlášku. Ak ide o bezdomovca zdržiavajúceho sa na území Slovenskej republiky, ktorý nemôže preukázať poistný vzťah preukazom poistenca, náklady vzniknuté podľa ods. 3 uhrádza kancelárii spoločných činností ministerstvo zdravotníctva.
7)	Ministerstvo zdravotníctva uhrádza kancelárii spoločných činností náklady neodkladnej starostlivosti podľa ods. 4 jedenkrát mesačne, na základe jeho žiadosti. Žiadosť musí mať písomnú formu a musí obsahovať
a)	meno, priezvisko, rodné číslo, adresu trvalého pobytu a prechodného pobytu poistenca, ktorému sa poskytla neodkladná starostlivosť; ak ide o bezdomovca podľa odseku 4, údaje umožňujúce jeho identifikáciu
b)	dátum a miesto poskytnutia neodkladnej starostlivosti
c)	výšku úhrady za poskytnutú neodkladnú starostlivosť
8)	Skutočnosť, či ide o neodkladnú starostlivosť, overuje a potvrdzuje kancelária spoločných činností na základe žiadosti poskytovateľa zdravotnej starostlivosti.
9)	Kancelária spoločných činností má právo uplatniť svoj nárok u poistenca na úhradu za zdravotnú starostlivosť, ktorú jej nezaplatil poistenec podľa ods. 2).

§ 12	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej v cudzine

1)	Na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi v iných členských štátoch Európskej únie a v Nórsku, Lichtenštajnsku, Islande a vo Švajčiarsku, sa vzťahujú osobitné predpisy38).
2)	Poistencovi možno uhradiť zdravotnú starostlivosť poskytnutú v iných štátoch ako je uvedené v ods. 1 len na základe predchádzajúceho písomného súhlasu príslušnej zdravotnej poisťovne, ak 
a)	sa vyčerpali všetky možnosti liečby na území Slovenskej republiky 
b)	od takejto liečby možno očakávať záchranu života, predĺženie života, alebo zmiernenie dôsledkov choroby. 
3)	Poistencom pri náhlom ochorení alebo stave ohrozujúcom život, ku ktorému dôjde v iných štátoch ako je uvedené v ods. 1, hradí zdravotná poisťovňa náklady nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti do výšky nákladov spojených s takýmto liečením na území Slovenskej republiky, ak 
a)	medzinárodné dohody neurčujú inak.
b)	poistenec nie je účastníkom príslušného nepovinného zdravotného poistenia [§ 75]

TRETIA ČASŤ
POISTNÉ

§ 13	
Platitelia poistného

1)	Podľa tohto zákona sú povinní platiť poistné na zdravotné poistenie (ďalej len "poistné")
a)	zamestnanci,
b)	samostatne zárobkovo činné osoby,
c)	zamestnávatelia,
d)	fyzická osoba
e)	štát,
f)	sociálna poisťovňa39) a orgán, ktorý priznáva, vypláca, zastavuje a odníma dávky nemocenského zabezpečenia podľa osobitného predpisu40).
2)	Poistné je povinný platiť aj poistenec, ktorý nie je zamestnancom alebo samostatne zárobkovo činnou osobou, ak má príjem, ktorý podlieha dani z príjmov41), vyšší ako minimálna mzda42).
3)	Štát je platiteľom poistného za poistenca, ktorý nie je zamestnancom alebo samostatne zárobkovo činnou osobou, ak nemá príjem, ktorý podlieha dani z príjmov41), vyšší ako minimálna mzda42).
4)	Sociálna poisťovňa a orgán, ktorý priznáva, vypláca, zastavuje a odníma dávky nemocenského zabezpečenia podľa osobitného predpisu, platí poistné za osoby, ktorým poskytuje peňažné dávky nemocenského poistenia (nemocenského zabezpečenia) nahrádzajúce mzdu, plat, služobný príjem alebo inú odmenu za prácu alebo príjem zo samostatnej zárobkovej činnosti podľa osobitných predpisov39) a 40) (ďalej len "orgán príslušný na výplatu peňažných dávok").

§ 14	
Sadzba poistného

1)	Poistné sa platí percentuálnou sadzbou z vymeriavacieho základu dosiahnutého v rozhodujúcom období. Poistné je platca povinný si vypočítať sám.
2)	Poistné je 14,0% z určeného vymeriavacieho základu.
3)	Zamestnanec platí poistné v sume 4,0% z vymeriavacieho základu.
4)	Zamestnávateľ platí poistné v sume 10% z úhrnu vymeriavacích základov svojich zamestnancov. Vymeriavací základ zamestnanca na dohodnutom verejnoprospešnom pracovnom mieste pre dlhodobo nezamestnaného podľa osobitného predpisu43) sa zahŕňa do vymeriavacieho základu zamestnávateľa len do výšky z ktorého platí poistné na zdravotné poistenie štát podľa ods. 09).
5)	Samostatne zárobkovo činná osoba, platí poistné vo výške 10,0% z vymeriavacieho základu, minimálne však vo výške platby štátu [ods.9]
6)	Ak je samostatne zárobkovo činná osoba je občanom so zmenenou pracovnou schopnosťou 43), platí poistné vo výške 5,0% z vymeriavacieho základu.
7)	Zamestnávateľ, ktorý zamestnáva občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou43), platí za tieto osoby zdravotné poistenie v sume 5,0% z vymeriavacieho základu..
8)	Osoby uvedené v §13 ods. 2 platia poistné v sume 14,0% z nimi určeného vymeriavacieho základu, najmenej však 14% z minimálnej mzdy42).
9)	Štát platí v celom príslušnom roku poistné za osoby uvedené v§13 ods.3)vo výške 6% z primernej mzdy dosiahnutej v národnom hospodárstve pred dvomi rokmi.
10)	Orgán príslušný na výplatu peňažných dávok platí poistné vo výške určenej pre štát 

§ 15	
Vymeriavací základ

1)	Vymeriavací základ zamestnanca je jeho príjem dosiahnutý v rozhodujúcom období [§ 16], ktorým je, ak ďalej nie je ustanovené inak
a)	príjem za vykonanú prácu, ktorý podlieha dani z príjmu41)
b)	príjem, ktorý nepodlieha dani z príjmu fyzických osôb preto, že tak ustanovujú osobitné predpisy o zamedzení dvojitého zdanenia44)
c)	náhrada mzdy za dovolenku na zotavenie, náhrada mzdy za sviatok, náhrada mzdy pri prekážkach v práci podľa osobitného predpisu45), náhrada mzdy plynúca z neplatného skončenia pracovného pomeru46) a náhrada za pohotovosť podľa osobitného predpisu46).
2)	Vymeriavací základ zamestnanca, ktorý vykonáva štátnu službu v sídle služobného úradu v zahraničí, zamestnanca, ktorý vykonáva verejnú službu v zahraničí, a zahraničného spravodajcu Slovenského rozhlasu a Slovenskej televízie je zúčtovaný plat v slovenských korunách pred jeho rozdelením na slovenskú menu a cudziu menu47).Ods.1 písm. b) a c) platia rovnako.
3)	Vymeriavací základ 
a)	spoločníka spoločnosti s ručením obmedzeným, komandistu komanditnej spoločnosti a člena družstva je príjem, ktorý podlieha dani z príjmov; ods. 1 písm. b) a c) platí rovnako,
b)	doktoranda v dennej forme doktorandského štúdia je štipendium podľa osobitného predpisu47); odsek 1 písm. b) a c) platia rovnako,
c)	pestúna v zariadení pestúnskej starostlivosti je odmena pestúna za výkon pestúnskej starostlivosti podľa osobitného predpisu48).
4)	Do vymeriavacieho základu podľa odsekov 1 až 3 sa nezapočítava
a)	odstupné,
b)	odchodné,
c)	cestovné náhrady,
d)	odmena za pracovnú pohotovosť,
e)	príspevky zo sociálneho fondu,
f)	príjem zamestnanca v súvislosti s používaním motorového vozidla na služobné účely a súkromné účely,
g)	odmeny podľa osobitných predpisov v oblasti priemyselných práv,
h)	odmeny vyplácané pri pracovných jubileách a životných jubileách,
i)	odmeny pri odchode do starobného dôchodku,
j)	plnenia poskytnuté zamestnávateľom po skončení pracovného pomeru, služobného pomeru alebo štátnozamestnaneckého pomeru,
k)	náhrada príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca49).
5)	Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby je príjem dosiahnutý v rozhodujúcom období [§ 16], ktorým je, ak ďalej nie je ustanovené inak, polovica základu dane z príjmu fyzických osôb podľa osobitného predpisu50) v súvislosti s prevádzkovaním samostatnej zárobkovej činnosti, 
6)	Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá začala prevádzkovať samostatnú zárobkovú činnosť v kalendárnom roku, alebo ktorá prevádzkovala samostatnú zárobkovú činnosť v predchádzajúcom kalendárnom roku menej ako šesť mesiacov, je ňou určená suma. Takto zistený vymeriavací základ sa použije do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka.
7)	Vymeriavací základ poistenca podľa § 13 ods.2) je príjem dosiahnutý v rozhodujúcom období [§ 16 ods. 1 a ods. 2 písm. c)], ak jeho výška je najmenej 12-násobok minimálnej mzdy. 
8)	Vymeriavací základ zamestnávateľa je úhrn príjmov jeho zamestnancov podľa odseku 1 písm. a) a c) dosiahnutých v rozhodujúcom období [§ 16 ods. 1 a ods. 2 písm. d)]; ak zamestnáva osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou, úhrn príjmov takýchto zamestnancov a úhrn príjmov ostatných zamestnancov [odsek 1 písm. a) a c)] dosiahnutých v rozhodujúcom období [§ 16 ods. 1 a ods. 2 písm.d)].
9)	Ročným vymeriavacím základom zistený podľa odsekov 1 až 8 je 
a)	najmenej 12-násobok priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok,
b)	najviac 36-násobok priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok
10)	Vymeriavací základ štátu a orgánu príslušného na výplatu peňažných dávok, je 12-násobok priemernej mesačnej mzdy v rozhodujúcom období [§ 16 ods.1 a ods. 2 písm. e)].
11)	Vymeriavací základ sa zaokrúhľuje na celé koruny nahor.

§ 16	
Rozhodujúce obdobie

1)	Rozhodujúce obdobie na určenie vymeriavacieho základu [§ 15] je kalendárny rok.
2)	Rozhodujúce obdobie na určenie vymeriavacieho základu 
a)	zamestnanca je kalendárny rok, v ktorom platí poistné,
b)	samostatne zárobkovo činnej osoby je od 1. júla do 31. decembra kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom samostatne zárobkovo činná osoba platí poistné,
c)	poistenca podľa § 13 ods. 2 je kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, v ktorom platí poistné,
d)	zamestnávateľa je kalendárny rok, v ktorom platí poistné,
e)	štátu [§ 13 ods. 3)] a orgánu príslušného na výplatu peňažných dávok [§ 13 ods. 4)] je kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom štát platí poistné.

§ 17	
Platenie poistného

1)	Povinnosť platiť poistné vzniká dňom vzniku verejného zdravotného poistenia [§ 6].
2)	Poistné sa platí 
a)	bezhotovostným prevodom z účtu platiteľa poistného na účet príslušnej zdravotnej poisťovne 
b)	poštovou poukážkou na účet príslušnej zdravotnej poisťovne alebo
c)	v hotovosti v príslušnej zdravotnej poisťovni.
3)	Poistné sa platí v slovenských korunách.
4)	Poistné sa platí preddavkami na poistné [§ 18] a zúčtováva sa v ročnom zúčtovaní poistného [§ 21].

§ 18	
Preddavok na poistné

1)	Platiteľ poistného je povinný vypočítať, platiť a odvádzať preddavok na poistné na účet príslušnej zdravotnej poisťovne v každom kalendárnom mesiaci. Preddavok na poistné sa zaokrúhľuje na celé koruny nahor.
2)	Preddavok na poistné sú povinní vypočítať, platiť a odvádzať
a)	zamestnanec vo výške 4 % z príjmu podľa 0 ods. 1 písm. a) a c) dosiahnutého v príslušnom kalendárnom mesiaci,
b)	samostatne zárobkovo činná osoba vo výške 1/12 poistného určeného sadzbou poistného z vymeriavacieho základu [§ 15 ods. 2) a § 15 ods. 5) a 6)],
c)	zamestnávateľ vo výške 10 % z úhrnu príjmov jeho zamestnancov [§ 15 ods. 1 písm. a) a c)] dosiahnutých v príslušnom kalendárnom mesiaci; ak zamestnáva osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou, vo výške 5 % z úhrnu príjmov takýchto zamestnancov [§ 15 ods. 1 písm. a) a c)] a vo výške 10 % z úhrnu príjmov ostatných zamestnancov [§ 15 ods. 1 písm. a) a c)] dosiahnutých v príslušnom kalendárnom mesiaci, 
d)	poistenec podľa § 13 ods. 2 vo výške 14 % z príjmu, ktorý podlieha dani z príjmov, dosiahnutého v príslušnom kalendárnom mesiaci, ak je najmenej vo výške minimálnej mzdy,
e)	štát vo výške 1/12 poistného určeného sadzbou poistného z vymeriavacieho základu [§ 15 ods. 8) a § 15 ods. 10)] za každého poistenca podľa § 13 ods. 3.
f)	Orgán príslušný na výplatu peňažných dávok platí preddavok vo výške platby preddavku štátu, za každého poistenca podľa § 13 ods. 4)
3)	Preddavok na poistné z príjmu podľa [§ 15] ods. 1 písm. a) a c) vypočítava a odvádza za zamestnanca zamestnávateľ.
4)	Preddavok na poistné podľa ods. 2 písm. e) odvádza za štát ministerstvo zdravotníctva.
5)	Výška preddavku na poistné
a)	zamestnanca je najmenej 4% z minimálnej mzdy a najviac 4 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy, 
b)	samostatne zárobkovo činnej osoby je najmenej 10% z minimálnej mzdy a najviac 10 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy;
c)	ak je samostatne zárobkovo činná osoba osobou so zmenenou pracovnou schopnosťou, najmenej 5 % z minimálnej mzdy a najviac 5 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy,
d)	zamestnávateľa je najmenej 10% z minimálnej mzdy a najviac 10 % zo trojnásobku priemernej mesačnej mzdy. Ak zamestnáva osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou, platí za takýchto zamestnancov preddavok najmenej 5 % z minimálnej mzdy a najviac 5 % z trojnásobku priemernej mesačnej mzdy, za ostatných zamestnancov platí preddavok najmenej 10% z minimálnej mzdy a najviac 10 % zo trojnásobku priemernej mesačnej mzdy,
e)	poistencov podľa § 13 ods. 2 je najmenej 14% z minimálnej mzdy a najviac 14 % z trojrnásobku priemernej mesačnej mzdy.

§ 19	
Splatnosť preddavku na poistné

1)	Preddavok na poistné zamestnancov [§ 13 ods. 1 písm. a)] je splatný v deň, ktorý je určený na výplatu príjmov zamestnancov za príslušný kalendárny mesiac. Ak je výplata príjmov zamestnancov pre jednotlivé organizačné útvary zamestnávateľa rozložená na rôzne dni, preddavok na poistné je splatný v deň poslednej výplaty príjmov zamestnancov zúčtovaných za príslušný kalendárny mesiac. Ak nie je takýto deň určený, preddavok na poistné za príslušný kalendárny mesiac je splatný posledný deň tohto kalendárneho mesiaca.
2)	Preddavok na poistné samostatne zárobkovo činných osôb [§ 13 ods. 1 písm. b)], zamestnávateľov [§ 13 ods. 1 písm. c)], platiteľov poistného podľa § 13 ods. 2 a inštitúcií podľa § 13 ods.4) je splatný do ôsmeho dňa po uplynutí príslušného kalendárneho mesiaca.
3)	Samostatne zárobkovo činné osoby a poistenci podľa § 13 ods. 2 môžu na základe písomnej dohody so zdravotnou poisťovňou zaplatiť preddavok na poistné vopred.
4)	Za deň platby preddavku na poistné sa považuje
a)	pri bezhotovostnom prevode z účtu deň, v ktorom sa uskutočnilo odpísanie platby z účtu platiteľa poistného, 
b)	pri platbe poštovou poukážkou deň, v ktorý sa uskutočnila platba poštovou poukážkou, 
c)	pri platbe v hotovosti deň, v ktorý sa uskutočnila platba v hotovosti v príslušnej zdravotnej poisťovni.
5)	Ak sa neuskutočnilo pripísanie platby preddavku na poistné na účet zdravotnej poisťovne v deň jeho splatnosti, preddavok na poistné je zaplatený včas, ak pri platbe 
a)	bezhotovostným prevodom platiteľ poistného v prevodnom príkaze, ktorý dal pred dňom splatnosti preddavku na poistné, ako deň prevodu predpísaným spôsobom určil najneskôr posledný deň splatnosti preddavku na poistné; to neplatí, ak sa platba preddavku na poistné uskutočnila oneskorene pre nedostatok finančných prostriedkov na účte platiteľa poistného,
b)	poštovou poukážkou platiteľ poistného poukázal preddavok na poistné najneskôr v posledný deň jeho splatnosti.
6)	Platiteľ poistného je povinný bez zbytočného odkladu preukázať zdravotnej poisťovni na jej požiadanie včas uskutočnenú platbu preddavku na poistné podľa odseku 5.
7)	Preddavok na poistné, ktorého platiteľom je štát, poukazuje ministerstvo zdravotníctva na účet Kancelárie do 20. dňa príslušného kalendárneho mesiaca na základe údajov o počte poistencov, za ktorých platí poistné štát § 13 ods. 3), oznámených Kanceláriou [§ 87].
8)	Poistné za príslušný kalendárny mesiac, ktorého platiteľom je orgán príslušný na výplatu peňažných dávok, poukazuje tento orgán za príslušný kalendárny mesiac Kancelárii na osobitný účet. Kancelária vykoná prerozdelenie prostriedkov podľa [§ 109].

§ 20	
Úroky z omeškania 

Ak platiteľ poistného neodvedie preddavok na poistné riadne a včas, môže príslušná zdravotná poisťovňa uplatniť voči platiteľovi poistného okrem nároku na poistné aj nárok na úrok z omeškania. Úrok z omeškania sa vypočíta z dlžnej sumy poistného a počtu dní omeškania; na výpočet úroku z omeškania sa použije 2,5 násobok základnej úrokovej sadzby Národnej banky Slovenska platnej v deň, v ktorom bolo alebo malo byť poistné zaplatené [§ 19 ods. 1) až 5)].

§ 21	
Ročné zúčtovanie poistného

1)	Platiteľ poistného je povinný vykonať ročné zúčtovanie poistného za predchádzajúci kalendárny rok a podať ho v príslušnej zdravotnej poisťovni v lehote ustanovenej na podávanie daňového priznania podľa osobitného predpisu28).
2)	Ročné zúčtovanie poistného za zamestnanca je povinný vykonať a podať zamestnávateľ a za fyzickú osobu, ktorá bola v uplynulom kalendárnom roku zamestnancom, jej posledný zamestnávateľ, ak požiadali o ročné zúčtovanie poistného najneskôr do 15. februára kalendárneho roka. 
3)	Ak má zamestnanec viacerých zamestnávateľov, môže požiadať o ročné zúčtovanie poistného ktoréhokoľvek z nich. 
4)	Ak zamestnanec požiada o ročné zúčtovanie poistného, je povinný predložiť zamestnávateľovi v lehote ustanovenej v odseku 2 všetky doklady o výške zaplatených preddavkov na poistné za predchádzajúci kalendárny rok; uvedené neplatí, ak zamestnanec mal v predchádzajúcom kalendárnom roku len príjem podľa § 15 ods. 1 písm. a) a c) od tohto zamestnávateľa.
5)	Ak zamestnanec nepožiada zamestnávateľa o ročné zúčtovanie poistného v lehote ustanovenej v odseku 2, nepredloží doklady podľa odseku 4 alebo nemôže požiadať o ročné zúčtovanie poistného z dôvodu zániku zamestnávateľa bez právneho nástupcu, je povinný vykonať a podať ročné zúčtovanie sám. 
6)	Ak poistenec, ktorý je platiteľom poistného, zomrie, ročné zúčtovanie poistného sa nepodáva. 
7)	Ak zaniká platiteľ poistného bez likvidácie, je platiteľ poistného alebo jeho právny nástupca povinný podať ročné zúčtovanie poistného v lehote tri mesiace od jeho zrušenia. 
8)	Ak platiteľ poistného zrušuje stálu prevádzkareň na území Slovenskej republiky, je povinný podať ročné zúčtovanie poistného najneskôr do konca kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom zrušil stálu prevádzkareň.
9)	Ak súčet preddavkov na poistné, ktoré platiteľ poistného odviedol v predchádzajúcom kalendárnom roku, je 
a)	menší ako poistné, ktoré je platiteľ poistného povinný platiť [§ 14 a § 15], má platiteľ poistného nedoplatok,
b)	väčší ako poistné, ktoré je platiteľ poistného povinný platiť [§ 14 a § 15], má platiteľ poistného preplatok na poistnom (ďalej len „preplatok“).
10)	Platiteľ poistného je povinný odviesť nedoplatok príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do 30. júna kalendárneho roka, v ktorom sa ročné zúčtovanie poistného vykonalo. Ak sa ročné zúčtovanie poistného vykonalo v lehote na podanie daňového priznania, ktorá bola predĺžená správcom dane, platiteľ poistného je povinný odviesť nedoplatok príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do 30. septembra kalendárneho roka, v ktorom sa ročné zúčtovanie poistného vykonalo. Ustanovenia § 17 ods. 2 a 3 a § 19 ods. 4 a 5 platia rovnako aj pre nedoplatok.
11)	Ak platiteľ poistného neodvedie nedoplatok riadne a včas, príslušná zdravotná poisťovňa si môže uplatniť nárok na tento nedoplatok na kancelárii.
12)	Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná po zúčtovaní vzájomných pohľadávok a záväzkov vrátiť preplatok platiteľovi poistného, ktorý vykonal ročné zúčtovanie poistného, alebo jeho právnemu nástupcovi najneskôr v lehote ustanovenej v odseku 10. 
13)	Kancelária [§ 87] je povinná vykonať ročné zúčtovanie poistného plateného štátom za predchádzajúci kalendárny rok na základe údajov z centrálneho registra poistencov a predložiť ho ministerstvu zdravotníctva. K ročnému zúčtovaniu priloží skutočný počet poistencov za predchádzajúci kalendárny rok.
14)	Podrobnosti o ročnom zúčtovaní poistného plateného štátom ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Kanceláriou [§ 87].

§ 22	
Vykazovanie a zúčtovanie poistného

1)	Zamestnávateľ je povinný vykázať príslušnej zdravotnej poisťovni poistné za príslušný kalendárny mesiac spôsobom určeným poisťovňou.
2)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše zamestnávateľovi uvedenému v ods. 1 platobným výmerom poistné, ak zamestnávateľ nevykázal poistné vôbec alebo ak ho vykázal v nesprávnej výške. Ak zamestnávateľ nepredloží na výzvu príslušnej zdravotnej poisťovne podklady potrebné na zistenie správnej výšky poistného, ktoré je povinný zaplatiť, môže mu príslušná zdravotná poisťovňa predpísať poistné na základe podkladov iného zamestnávateľa obdobného charakteru.
3)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše samostatne zárobkovo činnej osobe, osobe uvedenej v § 13 ods. 2 a platiteľom uvedeným v § 13 ods. 3) a ods. 4) platobným výmerom poistné, ak tieto nevykázali poistné vôbec alebo ho vykázali v nesprávnej výške.
4)	Orgán vykonávajúci správu daní je povinný na požiadanie zdravotnej poisťovne oznámiť výšku základu dane občana a iné údaje potrebné na určenie vymeriavacieho základu a výpočet poistného 
5)	Jednotlivé sumy poistného sa zaokrúhľujú na celé koruny smerom nahor.

§ 23	
Vrátenie poistného

1)	Poistné zaplatené bez právneho dôvodu alebo časť presahujúcu správnu výšku poistného je príslušná zdravotná poisťovňa povinná po zistení tejto skutočnosti vrátiť platiteľovi poistného alebo jeho právnemu nástupcovi.
2)	Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná vrátiť poistné alebo jeho časť podľa ods. 1 do dvoch mesiacov
a)	od zistenia tejto skutočnosti,
b)	od doručenia písomnej žiadosti platiteľa poistného alebo jeho právneho nástupcu.
3)	Právo na vrátenie poistného alebo jeho časti podľa ods. 1 sa premlčí do troch rokov od posledného dňa kalendárneho mesiaca, v ktorom bola takáto platba poistného alebo jeho časti zúčtovaná na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.
4)	Poistné alebo jeho časť podľa ods. 1, ktoré je príslušná zdravotná poisťovňa povinná vrátiť, možno použiť na zápočet pohľadávky zdravotnej poisťovne v zdravotnom poistení voči platiteľovi poistného alebo jeho právnemu nástupcovi. 

§ 24	
Premlčanie poistného

1)	Právo predpísať poistné sa premlčí za desať rokov odo dňa jeho splatnosti.
2)	Ak zamestnávateľ neprihlásil svojho zamestnanca do poistenia alebo ak samostatne zárobkovo činná osoba alebo osoba uvedená v § 13 ods. 2 nesplnili oznamovaciu povinnosť, hoci tak boli podľa tohto zákona povinné urobiť, právo predpísať poistné sa nepremlčuje.
3)	Právo vymáhať poistné sa premlčí za tri roky odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa toto poistné predpísalo.
4)	Pre právo vymáhať prirážku k poistnému, poplatok z omeškania, pokuty a poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti platia obdobne ustanovenia odsekov 1 až 3. 

§ 25	
Prirážka k poistnému

1)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi poistného povinnosť platiť prirážku k poistnému, ak
a)	činnosti, pracoviská alebo technické zariadenia platiteľa poistného nevyhovujú podľa právoplatného rozhodnutia príslušného orgánu odborného dozoru nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci predpisom na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a toto právoplatné rozhodnutie obsahuje návrh na predpísanie prirážky k poistnému alebo
b)	činnosti, pracoviská alebo technické zariadenia platiteľa poistného nevyhovujú podľa rozhodnutia príslušného orgánu štátnej správy v oblasti zdravotníctva zdravotníckym alebo hygienickým predpisom, alebo
c)	podľa zistenia príslušného orgánu štátneho odborného dozoru nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci alebo príslušného orgánu štátnej správy na úseku zdravotníctva sa pri jeho činnostiach alebo na pracoviskách a technických zariadeniach nepoužíva alebo nie je inštalované, alebo riadne prevádzkované predpísané zariadenie na ochranu života a zdravia.
2)	Prirážka k poistnému sa ukladá v rozsahu 2% až 10% z vymeriavacieho základu na určenie poistného za príslušný kalendárny mesiac, za ktorý sa platí prirážka k poistnému. Vymeriavacím základom sa na tieto účely rozumie úhrn vymeriavacích základov osôb uvedených v § 13 ods. 1 písm. a), ktorých činnosti sa týkajú nedostatky podľa odseku 1.
3)	Povinnosť platiť prirážku k poistnému vzniká od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho
a)	po dni, keď rozhodnutie uvedené v ods. 1 písm. a) a b) nadobudlo právoplatnosť alebo
b)	po dni doručenia oznámenia o zistení nedostatkov uvedených v odseku 1 písm. c) príslušnej zdravotnej poisťovni.
4)	Povinnosť platiť prirážku k poistnému zaniká posledným dňom kalendárneho mesiaca, v ktorom podľa vyjadrenia príslušného orgánu zistené nedostatky, za ktoré sa uložila povinnosť platiť prirážku k poistnému, boli odstránené; vyjadrenie o odstránení nedostatkov je povinný si od príslušného orgánu vyžiadať a príslušnej zdravotnej poisťovni predložiť platiteľ poistného.
5)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi prirážku k poistnému platobným výmerom.
6)	Pre prirážku k poistnému platia primerane ustanovenia o poistnom podľa druhej časti tohto zákona. 
7)	Orgány štátnej správy na úseku ochrany zdravia ľudí a inšpektoráty práce, majú oznamovaciu povinnosť voči Kancelárii o uložených pokutách a sankciách voči zamestnávateľom a ich dôvodoch.
§ 26	
Poplatok z omeškania

1)	Ak platiteľ poistného zistil, že poistné nebolo uhradené včas a v správnej výške, je povinný zaplatiť poplatok z omeškania vo výške 0,1% z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania odo dňa pôvodnej splatnosti poistného za príslušný kalendárny mesiac alebo odo dňa skrátenia poistného za príslušný kalendárny mesiac do dňa, keď bola dlžná suma poukázaná na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.
2)	Ak zdravotná poisťovňa zistí nedostatky uvedené v ods. 1, predpíše platiteľovi poistného poplatok z omeškania vo výške 0,1% z dlžnej sumy poistného za každý kalendárny deň, prípadne odo dňa pôvodnej splatnosti poistného za príslušný kalendárny mesiac alebo odo dňa skrátenia tohto poistného za príslušný kalendárny mesiac do dňa, keď bola dlžná suma poukázaná na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.
3)	Pre splatnosť poplatku z omeškania, spôsob jeho platenia, vymáhania, premlčania a vracania preplatku a poplatku z omeškania platia primerane ustanovenia druhej časti tohto zákona.
4)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi poplatok z omeškania platobným výmerom.
5)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže na základe písomnej žiadosti osoby uvedenej v § 13 ods. 1 a 2, ktorá je povinná odvádzať poistné, v odôvodnených prípadoch odpustiť povinnosť platiť poplatok z omeškania podľa odsekov 1 a 2 alebo znížiť výšku poplatku z omeškania podľa odseku 2 až do výšky uvedenej v odseku 1.
6)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže na základe písomnej žiadosti osoby uvedenej v § 13 ods. 1 a 2, ktorá je povinná odvádzať poistné, povoliť splátky dlžných súm poistného z dôvodu platobnej neschopnosti tejto osoby, ak dôvodne možno predpokladať, že v období nie dlhšom ako deväť mesiacov bude schopná zaplatiť dlžné sumy poistného a ak je už v čase rozhodovania o povolení splátok dlžných súm poistného schopná riadne plniť povinnosť platiť poistné.
7)	V prípade nedodržania termínu splátky určeného príslušnou zdravotnou poisťovňou pre jednotlivé splátky alebo zaplatením nižšej sumy jednotlivých splátok, ako určila príslušná zdravotná poisťovňa, stáva sa splatnou celá suma dlžného poistného.
8)	Na konanie podľa odseku 5 sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.

§ 27	
Pokuty

1)	Za nesplnenie alebo porušenie povinností ustanovených týmto zákonom príslušná zdravotná poisťovňa uloží platiteľom poistného pokutu do výšky 500 000 Sk a za opätovné nesplnenie alebo porušenie povinností, za ktoré už pokuta bola uložená, až do výšky 2 000 000 Sk za každé nesplnenie alebo porušenie povinnosti.
2)	Za nesplnenie povinnosti uloženej poistencovi v ustanovení § 9 ods. 13) môže príslušná zdravotná poisťovňa uložiť poistencovi pokutu až do výšky 10 000 Sk.
3)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše platiteľovi pokutu platobným výmerom.
4)	Pre pokuty platia primerane ustanovenia o poistnom podľa druhej časti tohto zákona.
5)	Pokutu nemožno uložiť, ak boli platiteľovi poistného uložené sankcie podľa § 25, § 26 a § 28.
6)	Ak zdravotná poisťovňa pri vykonávaní zdravotného poistenia poruší povinnosti ustanovené v § 5, § 37 ods. 1 a 3, § 55 až § 60, § 63 ods. 5, uloží jej ministerstvo zdravotníctva alebo ministerstvo financií ako orgán štátneho dozoru [§ 63 ods. 1] pokutu až do výšky
a)	1 000 000 Sk za nesplnenie povinnosti nepeňažnej povahy vyplývajúcej z tohto zákona,
b)	2 000 000 Sk za opakované nesplnenie povinnosti podľa bodu a)
c)	3 000 000 Sk za nesplnenie povinnosti peňažnej povahy vyplývajúcej z tohto zákona.
d)	5 000 000 Sk za opakované nesplnenie povinnosti podľa bodu c)
7)	Pokuty uvedené v ods. 6 uložené ministerstvom zdravotníctva alebo ministerstvom financií sú osobitným príjmom na účte prerozdeľovania [§ 109]. Pokuty možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa orgán štátneho dozoru o porušení povinnosti dozvedel, najneskôr však do troch rokov odo dňa porušenia povinnosti. Pokutu podľa odseku 6 nemožno uložiť, ak už bola zdravotnej poisťovni za to isté porušenie povinnosti uložená pokuta iným orgánom štátneho dozoru. Orgány štátneho dozoru sa vzájomne informujú o uložení pokút. Na rozhodovanie o pokutách sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní
8)	Poisťovňa sa s prípadnými námietkami v prvom stupni odvolá na rozhodcovský súd kancelárie spoločných činností [§ 113] a až následne sa v prípade potreby obráti na súd. 
9)	Rozhodnutie o uložení pokuty má odkladný účinok, až do konečného rozhodnutia súdu.
10)	Zdravotná poisťovňa na úhradu pokút podľa ods. 6 použije finančné prostriedky zo správneho fondu zdravotnej poisťovne.

§ 28	
Poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti

1)	Ak zamestnávateľ nesplní oznamovaciu povinnosť, príslušná zdravotná poisťovňa mu predpíše poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti do výšky 100 Sk za každý kalendárny deň omeškania a za každého zamestnanca. To platí aj vtedy, ak samostatne zárobkovo činná osoba a osoba uvedená v § 13 ods. 2 nesplnili túto povinnosť.
2)	Príslušná zdravotná poisťovňa predpíše poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti platobným výmerom.
3)	Pre poplatok z omeškania platia primerane ustanovenia o poistnom podľa druhej časti tohto zákona. 

§ 29	
Lehoty

1)	Lehota na uplatnenie nárokov začína plynúť odo dňa, keď sa nárok mohol uplatniť prvýkrát.
2)	Do plynutia lehoty sa nezapočítava deň, keď došlo ku skutočnosti určujúcej začiatok lehoty.
3)	Lehoty určené podľa týždňov, mesiacov alebo rokov sa končia uplynutím toho dňa, ktorý sa svojím označením zhoduje s dňom, keď došlo ku skutočnosti určujúcej začiatok lehoty, a ak ho v mesiaci niet, posledným dňom mesiaca. Ak koniec lehoty pripadne na sobotu, nedeľu alebo na sviatok, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň.
4)	Lehota je zachovaná, ak sa v posledný deň lehoty urobí úkon v zdravotnej poisťovni alebo ak sa podanie odovzdá orgánu, ktorý ho má povinnosť doručiť.
5)	Zdravotná poisťovňa môže odpustiť zmeškanie lehoty. Návrh treba podať do 15 dní po odpadnutí prekážky a treba s ním spojiť zmeškaný úkon.

ŠTVRTÁ ČASŤ
PRÁVA A POVINNOSTI POISTENCOV A PLATITEĽOV POISTNÉHO

§ 30	
Práva poistenca

1)	Poistenec má právo
a)	na výber zdravotnej poisťovne vykonávajúcej jeho zdravotné poistenie;
b)	na výber lekára alebo iného odborného pracovníka v zdravotníctve a zdravotníckeho zariadenia, ktorí sú v zmluvnom vzťahu s príslušnou zdravotnou poisťovňou s výnimkou závodnej zdravotnej starostlivosti; toto právo môže uplatniť jedenkrát za šesť mesiacov,
c)	na úhradu nákladov spojených so zdravotnou starostlivosťou, ktorá mu bola poskytnutá v zmluvnom zdravotníckom zariadení za podmienok ustanovených týmto zákonom a v súlade s predpismi vydanými na jeho vykonanie,
d)	na úhradu nákladov spojených s poskytnutím zdravotnej starostlivosti v naliehavých prípadoch, ak ide o život alebo stav ohrozujúci zdravie, v zdravotníckych zariadeniach, ktoré nie sú v zmluvnom vzťahu so zdravotnou poisťovňou,
e)	podieľať sa na kontrole poskytnutej zdravotnej starostlivosti.
f)	na informáciu o činnosti a hospodárení zdravotnej poisťovne ktorej je poistencom
2)	Pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti sa poistenci preukazujú dokladom podľa § 9 ods. 11.
3)	Zamestnanci Ministerstva vnútra, Ministerstva národnej obrany, vojaci základnej (náhradnej) vojenskej služby a osoby vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody, majú výber lekára, zdravotníckeho zariadenia a dopravnej služby obmedzený podľa osobitných predpisov51).
4)	Právom poistenca na výber lekára a zdravotníckeho zariadenia nie je dotknuté oprávnenie lekára odmietnuť prevzatie poistenca do starostlivosti, ak by sa tým prekročilo jeho únosné pracovné zaťaženie s výnimkou prípadov, ak ide o neodkladné ošetrenie úrazu alebo ak ide o život alebo stav ohrozujúci zdravie. Rovnako nie je dotknuté právo poistenca na poskytnutie zdravotnej starostlivosti v rámci ustanoveného spádového územia, ak mu túto starostlivosť neposkytol vybraný lekár alebo zdravotnícke zariadenie.
5)	vrátenie preplatku na základe ročného zúčtovania poistného [§ 21],
6)	domáhať sa ochrany práv a právom chránených záujmov vyplývajúcich z verejného zdravotného poistenia
7)	Ak ošetrujúci lekár predpíše liek alebo zdravotnícku pomôcku, na ktorých úhrade sa podieľa poistenec, je povinný poistenca na túto skutočnosť upozorniť. Ak ošetrujúci lekár predpíše liek alebo zdravotnícku pomôcku, na ktorej úhrade sa má podieľať poistenec, môže zdravotná poisťovňa so súhlasom revízneho lekára uhradiť takýto liek alebo zdravotnícku pomôcku v celej výške

§ 31	
Povinnosti poistenca

Poistenec je povinný

1)	prihlásiť sa na vykonávanie zdravotného poistenia do zdravotnej poisťovne, ktorú si vybral,
2)	plniť v ustanovených lehotách oznamovaciu povinnosť [§ 9] v príslušnej zdravotnej poisťovni,
3)	oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni najneskôr do ôsmich dní zmenu mena, priezviska a miesta trvalého pobytu,
4)	oznámiť praktickému lekárovi pre dospelých, praktickému lekárovi pre deti a dorast a gynekológovi najneskôr do ôsmich dní zmenu zdravotnej poisťovne,
5)	oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni skutočnosť, že je zamestnaný u zamestnávateľa, ktorý nemá sídlo na území Slovenskej republiky, a je zdravotne poistený na území štátu, v ktorom má zamestnávateľ sídlo, do ôsmich dní od vzniku pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu, a vrátiť preukaz poistenca,
6)	oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni skutočnosť, že sa bude dlhodobo, najmenej počas šiestich mesiacov, zdržiavať v zahraničí a bude tam aj zdravotne poistený, a vrátiť preukaz poistenca,
7)	platiť príslušnej zdravotnej poisťovni poistné, ak túto povinnosť nemá štát alebo orgán príslušný na výplatu peňažných dávok,
8)	dodržiavať liečebný režim určený lekárom,
9)	poskytovať súčinnosť pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti a kontrole priebehu liečebného procesu,
10)	podrobiť sa na vyzvanie zdravotným (príp. preventívnym) prehliadkam, ak tak ustanovujú osobitné predpisy52) alebo tak rozhodne hlavný revízny lekár zdravotnej poisťovne
11)	dodržiavať opatrenia na predchádzanie prenosným chorobám,
12)	ak ide o zamestnanca, oznámiť v deň nástupu do zamestnania svojmu zamestnávateľovi zdravotnú poisťovňu, ktorú si vybral na vykonávanie zdravotného poistenia, a zmenu zdravotnej poisťovne v čase trvania pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu,
13)	ak ide o samostatne zárobkovo činnú osobu, oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni základ dane z príjmov najneskôr do ôsmich dní po podaní daňového priznania.

§ 32	
Povinnosti platiteľa poistného

 Platiteľ poistného uvedený v § 13 ods.1 písm. c) je povinný

1)	prihlásiť sa do registra platiteľov poistného na tlačive určenom zdravotnou poisťovňou do ôsmich dní odo dňa vzniku povinnosti odvádzať poistné,
2)	odhlásiť sa z registra platiteľov poistného na tlačive určenom zdravotnou poisťovňou do ôsmich dní po zániku povinnosti platiť poistné,
3)	viesť a uchovávať počas desiatich rokov účtovné a iné doklady potrebné na správne určenie vymeriavacieho základu, výšky poistného a jeho platenia,
4)	hlásiť do ôsmich dní každú zmenu svojho názvu, sídla, identifikačného čísla organizácie, čísla bankového účtu a zmenu dňa, ktorý je určený na výplatu príjmov,
5)	oznamovať za zamestnanca skutočnosti rozhodujúce pre vznik alebo zánik povinnosti štátu platiť poistné,
6)	viesť a uchovávať evidenciu o zamestnancoch, ktorá musí obsahovať
a)	meno a priezvisko,
b)	rodné číslo,
c)	trvalý pobyt,
d)	vznik a zánik účasti na zdravotnom poistení,
e)	údaj o poberaní dôchodku z dôchodkového zabezpečenia Slovenskej republiky,
f)	príjem za jednotlivé výplatné obdobia,
g)	výšku zaplateného poistného,
7)	predložiť na kontrolu účtovné a štatistické doklady súvisiace s platením poistného,
8)	oznámiť poskytnutie pracovného voľna zamestnancovi bez náhrady príjmu na čas dlhší ako 30 po sebe nasledujúcich kalendárnych dní,
9)	oznamovať zdravotnej poisťovni, ktorá vykonávala zdravotné poistenie zamestnanca, že zamestnanec zmenil zdravotnú poisťovňu.
10)	vykonať ročné zúčtovanie poistného za podmienok ustanovených týmto zákonom [§ 21 ods. 1 až 4],

PIATA ČASŤ
ORGANIZÁCIA ZDRAVOTNÉHO POISTENIA

§ 33	
Postavenie zdravotnej poisťovne a podmienky na vykonávanie verejného a nepovinného zdravotného poistenia

1)	Zdravotná poisťovňa je právnická osoba so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorá vykonáva výlučne verejné zdravotné poistenie a môže vykonávať nepovinné zdravotné poistenie, na základe povolenia na vykonávanie zdravotného poistenia 
2)	Poisťovňa, ktorá vykonáva verejné zdravotné poistenie nemôže, okrem nepovinného zdravotného poistenia vykonávať iné poistenie
3)	Obchodné meno poisťovne, ktorá vykonáva verejné zdravotné poistenie, musí obsahovať označenie "zdravotná poisťovňa". Iné osoby nesmú tento názov používať.

§ 34	
Všeobecné úlohy zdravotnej poisťovne

Zdravotná poisťovňa najmä

1)	vykonáva zdravotné poistenie 
a)	verejné
b)	nepovinné
2)	vymáha poistné, prirážky k poistnému, poplatky z omeškania, pokuty a poplatky za nesplnenie oznamovacej povinnosti,
3)	uzatvára zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s právnickými osobami a fyzickými osobami a zmluvy o poskytovaní služieb súvisiacich so zabezpečovaním starostlivosti o poistencov,
4)	vykonáva kontrolnú a poradenskú činnosť, u platiteľov poistného, poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a poistencov verejného a nepovinného poistenia
5)	uplatňuje náhrady vynaložených nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť voči tretím osobám v dôsledku ich zavineného protiprávneho konania voči poistencom,
6)	prijíma a vymáha poistné, prirážky k poistnému, poplatky z omeškania, pokuty a poplatky za nesplnenie oznamovacej povinnosti
7)	uhrádza poskytovateľom zdravotnej starostlivosti úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v oblasti verejného a nepovinného poistenia
8)	vykonáva analýzu účelného vynakladania prostriedkov verejného poistenia, 
9)	plní ďalšie úlohy ustanovené týmto zákonom

§ 35	
Organizácia a riadenie zdravotnej poisťovne

1)	Organizačná štruktúra a systém riadenia zdravotnej poisťovne musí zabezpečovať riadne a bezpečné vykonávanie zdravotného poistenia. V organizačnej štruktúre zdravotnej poisťovne musí byť útvar vnútornej kontroly. 
2)	Zdravotná poisťovňa je povinná v stanovách upraviť vzťahy medzi správnou radou zdravotnej poisťovne, dozornou radou zdravotnej poisťovne a útvarom vnútornej kontroly
3)	Dozorná rada zdravotnej poisťovne je oprávnená požiadať útvar vnútornej kontroly o vykonanie vnútornej kontroly.
4)	Vnútornou kontrolou zdravotnej poisťovne sa rozumie kontrola dodržiavania zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, vnútorných aktov riadenia a činnosti zdravotnej poisťovne. 

§ 36	
Konflikt záujmov

1)	Konflikt záujmov na účely tohto zákona je konflikt verejného záujmu s osobnými záujmami alebo so záujmami štatutárneho orgánu právnickej osoby alebo konflikt verejného záujmu s osobnými záujmami fyzickej osoby obchodne alebo personálne prepojenej na hospodárenie a financovanie zdravotnej poisťovne vo výdavkovej časti.
2)	Členom správnej rady zdravotnej poisťovne, členom dozornej rady zdravotnej poisťovne nesmie byť
a)	poistenec inej zdravotnej poisťovne
b)	poslanec Národnej rady Slovenskej republiky,
c)	člen vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“), štátny tajomník ministerstva, vedúci ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ich štatutárni zástupcovia
d)	člen orgánu Národnej banky Slovenska alebo jej zamestnanec
e)	zamestnanec útvaru vnútornej kontroly zdravotnej poisťovne
3)	Členstvo v správnej rade a dozornej rade je navzájom nezlučiteľné. Nezlučiteľné je aj členstvo v samosprávnych orgánoch poisťovne s členstvom alebo výkonom funkcie, alebo s činnosťou v inej poisťovni; nezlučiteľné je aj členstvo v prípade konfliktu záujmov. 

§ 37	
Zmluvné vzťahy

1)	Zdravotná poisťovňa môže uzatvárať zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti na základe verejného zdravotného poistenia len so zdravotníckymi zariadeniami (ďalej len "zmluvné zdravotnícke zariadenie") zaradenými do siete zdravotníckych zariadení53).
2)	Zdravotná poisťovňa a zdravotnícke zariadenie si v zmluve podľa odseku 1 dohodnú aj maximálny rozsah zdravotných výkonov, liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v kalendárnom mesiaci alebo v kalendárnom štvrťroku, ktorý vychádza zo schváleného poistného rozpočtu [§ 55]. V zmluve dohodnú aj postup v prípade prekročenia alebo nedočerpania dohodnutého rozsahu zdravotných výkonov, liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín; poisťovňa uhrádza náklady na nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť aj nad dohodnutý rozsah zdravotných výkonov.
3)	Zdravotná poisťovňa poskytuje zmluvným zdravotníckym zariadeniam ambulantnej a ústavnej starostlivosti preddavok na úhradu zdravotnej starostlivosti za príslušný kalendárny mesiac a to na základe vzájomnej dohody, minimálne vo výške 60% z priemernej mesačnej úhrady určenej za obdobie posledných troch kalendárnych mesiacov podľa účtovnej evidencie, ak priemerná mesačná úhrada za obdobie posledných troch mesiacov prevyšuje 50 000 Sk. Preddavok je splatný do toho dňa príslušného kalendárneho mesiaca na ktorom sa zmluvné strany dohodnú, najneskôr však do 20 dňa kalendárneho mesiaca. Zdravotnícke zariadenie ambulantnej starostlivosti je povinné zúčtovať poskytnutý preddavok do 40 dní a zdravotnícke zariadenie ústavnej starostlivosti do 50 dní odo dňa poskytnutia preddavku. Úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť poskytuje poisťovňa zdravotníckemu zariadeniu podľa osobitného predpisu54) do 30 dní odo dňa doručenia účtovného dokladu. 
4)	Pri nedodržaní lehoty splatnosti môže uplatniť zdravotnícke zariadenie voči príslušnej zdravotnej poisťovni poplatok z omeškania vo výške 0,01% z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania odo dňa splatnosti účtovného dokladu.
5)	Zdravotná poisťovňa poskytuje úhradu zdravotníckemu zariadeniu, ktoré nie je v zmluvnom vzťahu s poisťovňou, ak sa poistencovi poskytla nevyhnutná a neodkladná zdravotná starostlivosť v naliehavých prípadoch.

§ 38	
Mlčanlivosť

1)	Členovia správnej rady a dozornej rady, zamestnanci poisťovne, správcovia konkurznej podstaty, poisťovací agenti, zodpovední aktuári, poisťovací makléri, ako aj iné osoby podieľajúce sa na ich činnosti sú povinní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli na základe svojho postavenia alebo pri plnení svojich pracovných povinností a ktoré majú význam pre vývoj poistného trhu alebo sa dotýkajú záujmov jeho jednotlivých účastníkov.
2)	Osoby podľa odseku 1 sú povinné zachovávať mlčanlivosť o činnosti aj po skončení pracovného poisťovne pomeru alebo iného právneho vzťahu.
3)	Za porušenie mlčanlivosti sa nepovažuje plnenie si oznamovacích povinností voči kancelárii, ministerstvu zdravotníctva, orgánom činným v trestnom konaní a ďalším orgánom v zmysle tohto zákona a všeobecne záväzných predpisov.
4)	Za porušenie mlčanlivosti podľa odseku 1 sa nepovažuje výmena informácií medzi poisťovňami, ak ide o vzájomnú výmenu informácií týkajúcich sa poistníkov a poistených, ak u týchto osôb došlo k zániku poistných zmlúv z dôvodu nezaplatenia poistného, alebo z dôvodu poistného podvodu a iného protiprávneho konania, alebo údajov štatistického charakteru.
5)	Ustanoveniami odsekov 1 až 4 nie je dotknutá osobitným zákonom uložená povinnosť prekaziť alebo oznámiť spáchanie trestného činu.

§ 39	
Všeobecná zdravotná poisťovňa

1)	Všeobecná zdravotná poisťovňa je verejnoprávna inštitúcia na vykonávanie zdravotného poistenia, ktorá bola zriadená zákonom č.273/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov
2)	Všeobecná zdravotná poisťovňa je právnická osoba.
3)	Sídlom Všeobecnej zdravotnej poisťovne je Bratislava.
4)	Štát sa môže podieľať na zabezpečení platobnej schopnosti Všeobecnej zdravotnej poisťovne poskytnutím návratnej finančnej výpomoci.

§ 40	
Spoločná zdravotná poisťovňa

1)	Spoločná zdravotná poisťovňa je verejnoprávna inštitúcia na vykonávanie zdravotného poistenia, ktorá bola zriadená zákonom č.280/1997 Z.z. v znení neskorších predpisov
2)	Spoločná zdravotná poisťovňa je právnická osoba.
3)	Sídlom spoločnej zdravotnej poisťovne je Bratislava.
4)	Štát sa môže podieľať na zabezpečení platobnej schopnosti spoločnej zdravotnej poisťovne poskytnutím návratnej finančnej výpomoci.

§ 41	
Iné zdravotné poisťovne

1)	Zdravotné poistenie vykonávajú aj zdravotné poisťovne zriadené ku dňu účinnosti tohto zákona podľa osobitných zákonov55) a rezortné, odvetvové, podnikové a občianske zdravotné poisťovne, ktoré vzniknú podľa tohto zákona.
2)	Zdravotné poisťovne uvedené v tomto § a v § 39 a § 40 majú pri vykonávaní zdravotného poistenia rovnocenné postavenie.
3)	Štát sa môže podieľať na zabezpečení platobnej schopnosti poisťovní uvedených v odseku 1 poskytnutím návratnej finančnej výpomoci.
4)	Rezortnou zdravotnou poisťovňou je poisťovňa, ktorá vykonáva zdravotné poistenie najmä pre zamestnancov organizácií založených alebo zriadených jedným alebo viacerými ministerstvami Slovenskej republiky.
5)	Odvetvovou zdravotnou poisťovňou je poisťovňa, ktorá vykonáva zdravotné poistenie najmä pre zamestnancov jedného odvetvia.
6)	Podnikovou zdravotnou poisťovňou je poisťovňa, ktorá vykonáva zdravotné poistenie najmä pre zamestnancov jedného podniku alebo viacerých podnikov alebo podnikateľských subjektov56).
7)	Občianskou zdravotnou poisťovňou je poisťovňa, ktorá vykonáva zdravotné poistenie pre občanov.
8)	Rezortnú, odvetvovú, podnikovú a občiansku zdravotnú poisťovňu zriaďuje na základe povolenia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky príslušné ministerstvo, podnikateľský subjekt alebo iná právnická osoba alebo fyzická osoba (ďalej len "zriaďovateľ").

§ 42	
Podmienky zriadenia rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne

1)	K žiadosti o povolenie na zriadenie rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne musí zriaďovateľ priložiť
a)	doklad, že zamestnáva najmenej 30 000 zamestnancov alebo predbežne registruje najmenej 50 000 občanov,
b)	doklad, že disponuje účelovým vkladom vo výške najmenej 60 miliónov Sk deponovaným v peňažnom ústave so sídlom v Slovenskej republike, 
c)	rozbor predpokladaných príjmov a výdavkov zdravotnej poisťovne, ktorého súčasťou je aj poistný plán a návrh poistného rozpočtu,
d)	záväzok, že pokryje zriaďovacie náklady zdravotnej poisťovne bez požiadavky na štátny rozpočet,
e)	súhlas kancelárie [§ 87] s informačným systémom po stránke
i)	softwareovej
ii)	bezpečnostnej [zákon o ochrane osob.údajov]
f)	návrh štatútu zdravotnej poisťovne,
2)	Ministerstvo zdravotníctva vydá povolenie na zriadenie zdravotnej poisťovne, ak zriaďovateľ spĺňa podmienky ustanovené v odseku 1. Túto skutočnosť oznámi ministerstvu financií do 15 dní od vydania povolenia na zriadenie zdravotnej poisťovne.
3)	Účelový vklad prevedie zriaďovateľ do desiatich dní po vzniku zdravotnej poisťovne do jej správneho fondu a vedie ho účtovne na oddelenom účte.

§ 43	
Postavenie rezortnej, odvetvovej, podnikovej    alebo občianskej zdravotnej poisťovne

1)	Rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa je právnická osoba.
2)	Rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa je nositeľom zdravotného poistenia pre tých poistencov, ktorí si voči nej splnili oznamovaciu povinnosť podľa tohto zákona.
3)	Rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa sa zapisuje do obchodného registra65). 

§ 44	
Zrušenie a zánik 
rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne

1)	Rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa sa zrušuje
a)	splynutím alebo zlúčením s inou zdravotnou poisťovňou na základe dohody týchto poisťovní s predchádzajúcim súhlasom ministerstva zdravotníctva a zriaďovateľa ku dňu uvedenému v tejto dohode,
b)	rozdelením na základe dohody poisťovní s predchádzajúcim súhlasom ministerstva zdravotníctva a zriaďovateľa ku dňu uvedenému v tejto dohode,
c)	rozhodnutím o zrušení povolenia na zriadenie rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne.
2)	Rozhodnutie o zrušení povolenia na zriadenie zdravotnej poisťovne vydá ministerstvo zdravotníctva na podnet orgánu štátneho dozoru, v prípadoch:
a)	ak rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa opakovane poruší ustanovenia tohto zákona o hospodárení s prostriedkami zdravotného poistenia alebo o prerozdeľovaní poistného,
b)	alebo na podnet orgánov štátneho dozoru podľa § 63 ods. 7).
3)	Rozhodnutie podľa odseku 2 musí obsahovať spôsob prevodu poistencov do inej poisťovne. Ak z majetku zrušenej poisťovne nie je možné uspokojiť záväzky poisťovne voči zdravotníckym zariadeniam, prechádzajú tieto záväzky na zdravotnú poisťovňu, ktorá prevzala poistencov, a to pomerne podľa počtu prevzatých poistencov. Pohľadávky poisťovne voči zdravotníckym zariadeniam, pohľadávky na poistnom a poplatky z omeškania prechádzajú na zdravotnú poisťovňu, ktorá prevzala poistencov, a to pomerne podľa počtu prevzatých poistencov. Záväzky a pohľadávky zrušenej poisťovne sa vedú na osobitnom účte. Vydanie rozhodnutia o zrušení rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne podľa odsekov 1 a 2 oznámi ministerstvo zdravotníctva ministerstvu financií do15 dní od vydania takého rozhodnutia.
4)	Zrušením povolenia na zriadenie zdravotnej poisťovne vstupuje zdravotná poisťovňa do likvidácie. Likvidátora vymenúva na základe výberového konania minister zdravotníctva. Návrh na zápis likvidácie zdravotnej poisťovne a na zápis, zmenu a výmaz likvidátora do obchodného registra podáva registrovému súdu ministerstvo zdravotníctva. Likvidátor vykonáva len úkony, ktoré smerujú k likvidácii zdravotnej poisťovne. Pri likvidácii zdravotnej poisťovne sa postupuje podľa osobitného predpisu66), ak tento zákon neustanovuje inak. Poistné, ktoré po dni vstupu zdravotnej poisťovne do likvidácie príde na účet poisťovne v likvidácii, likvidátor poukazuje zdravotnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov, a to pomerne podľa počtu prevzatých poistencov. Účtovnú závierku predloží likvidátor ministerstvu zdravotníctva na schválenie. Majetkový zostatok, ktorý vyplynie z likvidácie po uspokojení záväzkov a pohľadávok podľa odseku 3, vráti likvidátor zdravotnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov, a to pomerne podľa počtu prevzatých poistencov.
5)	Poistencov poisťovne zrušenej spôsobom uvedeným v odseku 1 prevezme Všeobecná zdravotná poisťovňa, ak nedôjde k dohode o prevzatí poistencov inou zdravotnou poisťovňou.
6)	Záväzky zrušenej poisťovne za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, ktoré prešli do inej poisťovne a ktoré zdravotnícke zariadenia a ďalšie zariadenia v zdravotníctve67) preukážu, sa prednostne uhrádzajú z vymožených pohľadávok zrušenej poisťovne do 24 mesiacov od schválenia účtovnej závierky poisťovne ku dňu jej vstupu do likvidácie alebo do 24 mesiacov odo dňa, keď nastali účinky vyhlásenia konkurzu na poisťovňu; ak zdroje z vymožených pohľadávok zrušenej poisťovne nestačia na úhradu pohľadávok, uhrádzajú sa zo zdrojov ustanovených zákonom o štátnom rozpočte alebo z iných účelovo určených zdrojov len do výšky istiny a to len v oblasti verejného poistenia. Záväzky zrušenej poisťovne sa uhrádzajú pomerne.
7)	Rezortná, odvetvová, podniková alebo občianska zdravotná poisťovňa zaniká ku dňu výmazu z obchodného registra.

§ 45	
Orgány zdravotnej poisťovne 

Zdravotné poisťovne vykonávajú svoju činnosť:
1)	samosprávnymi orgánmi a 
2)	výkonnými orgánmi. 

§ 46	
Samosprávne orgány

1)	Samosprávnymi orgánmi sú
a)	správna rada,
b)	dozorná rada.
2)	Funkčné obdobie samosprávnych orgánov je štvorročné. Začína plynúť odo dňa skončenia funkčného obdobia predchádzajúceho samosprávneho orgánu. Ak je samosprávny orgán zvolený až po skončení funkčného obdobia predchádzajúceho samosprávneho orgánu, funkčné obdobie mu začína plynúť odo dňa jeho zvolenia. 
3)	Za člena samosprávneho orgánu môže byť zvolený alebo vymenovaný len poistenec príslušnej zdravotnej poisťovne, ktorý dosiahol vek najmenej 25 rokov a je občanom Slovenskej republiky.
4)	Členstvo v samosprávnych orgánoch je nezlučiteľné so zamestnaním vo výkonných orgánoch zdravotnej poisťovne
5)	Správna rada je zvolená, ak je zvolená nadpolovičná väčšina zástupcov poistencov navrhnutých príslušnými reprezentatívnymi orgánmi zamestnancov a ďalších záujmových skupín a združení občanov, nadpolovičná väčšina zástupcov zamestnávateľov navrhnutých príslušnými reprezentatívnymi orgánmi zamestnávateľov a nadpolovičná väčšina zástupcov štátu navrhnutých vládou Slovenskej republiky.
6)	Členovia majú nárok na úhradu nákladov spojených s činnosťou v samosprávnom orgáne. Za výkon funkcie v samosprávnom orgáne možno členovi samosprávneho orgánu priznať odmenu mesačne do výšky dvojnásobku minimálnej mzdy60); odmenu priznáva správna rada.
7)	Výkon funkcie v samosprávnom orgáne sa považuje za prekážku v práci z dôvodov všeobecného záujmu61), pri ktorej patrí zamestnancovi voľno s náhradou mzdy.
8)	Práva a povinnosti členov samosprávnych orgánov určujú rokovacie poriadky samosprávnych orgánov.
9)	Samosprávny orgán volí a odvoláva predsedu samosprávneho orgánu a podpredsedu samosprávneho orgánu; volí ich zo svojich členov. Na voľbu predsedu samosprávneho orgánu a podpredsedu samosprávneho orgánu a na ich odvolanie je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých členov samosprávneho orgánu.
10)	Samosprávne orgány sú schopné uznášať sa, ak je prítomná nadpolovičná väčšina členov samosprávnych orgánov. Na prijatie uznesenia sa vyžaduje súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov okrem voľby a odvolania generálneho riaditeľa poisťovne (ďalej len "generálny riaditeľ"), kde je potrebný súhlas najmenej dvojtretinovej väčšiny všetkých členov.. V prípade rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu alebo v jeho neprítomnosti hlas podpredsedu.
11)	Členstvo v správnej rade a dozornej rade je navzájom nezlučiteľné. Nezlučiteľné je aj členstvo v samosprávnych orgánoch poisťovne s členstvom alebo výkonom funkcie, alebo s činnosťou v inej poisťovni; nezlučiteľné je aj členstvo v prípade konfliktu záujmov. Konflikt záujmov na účely tohto zákona je konflikt verejného záujmu s osobnými záujmami alebo so záujmami štatutárneho orgánu právnickej osoby alebo konflikt verejného záujmu s osobnými záujmami fyzickej osoby obchodne alebo personálne prepojenej na hospodárenie a financovanie poisťovne vo výdavkovej časti.
12)	Člena samosprávneho orgánu môže odvolať orgán, ktorý ho zvolil alebo vymenoval, ak
a)	bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin,
b)	začal vykonávať činnosť nezlučiteľnú s členstvom v samosprávnom orgáne
c)	sa neodôvodnene nezúčastnil na troch po sebe nasledujúcich rokovaniach samosprávneho orgánu.
13)	Členstvo v samosprávnom orgáne zaniká
a)	uplynutím funkčného obdobia samosprávneho orgánu,
b)	odvolaním,
c)	písomným vzdaním sa členstva v samosprávnom orgáne,
d)	smrťou.
14)	Člen správnej rady a dozornej rady je zodpovedný za skutočnú škodu spôsobenú pri výkone svojej funkcie, ak poruší povinnosti člena správnej rady, alebo dozornej rady poisťovne vyplývajúce pre neho zo všeobecne záväzných právnych predpisov, stanov a vnútorných aktov riadenia.
15)	Poisťovňa nesmie urobiť právne úkony na svoje náklady v prospech člena správnej rady poisťovne, člena dozornej rady poisťovne, vedúceho zamestnanca poisťovne v súvislosti s poistením jeho zodpovednosti za škodu, alebo v súvislosti s jeho poistením pre prípad jeho odvolania z funkcie. Ak tieto osoby poisťovňa odvolá z funkcie z dôvodu porušenia všeobecne záväzných predpisov, alebo vnútorných aktov riadenia, smerníc a predpisov, nesmie im vyplatiť žiadnu dohodnutú odmenu alebo odmenu priznanú vnútornými predpismi; právo na takúto odmenu zaniká

§ 47	
Správna rada zdravotnej poisťovne

1)	Správna rada je najvyšší samosprávny orgán poisťovne. Rozhoduje o zásadných otázkach činnosti poisťovne
a)	schvaľuje výročnú správu poisťovne po prerokovaní v dozornej rade,
b)	prerokúva návrh poistného rozpočtu [§ 55] na nasledujúci kalendárny rok a účtovnú závierku; 
c)	dáva súhlas na investovanie prostriedkov správneho fondu,
d)	schvaľuje organizačný poriadok poisťovne, mzdový poriadok a rokovacie poriadky samosprávnych orgánov,
e)	vymenúva a odvoláva generálneho riaditeľa poisťovne; vymenúva ho na základe výberového konania, ktoré organizuje zriaďovateľ zdravotnej poisťovne.
f)	dáva súhlas na uzatvorenie zmluvy o postúpení pohľadávky 
g)	volí a odvoláva predsedu a podpredsedu správnej rady,
h)	volí a odvoláva generálneho riaditeľa zdravotnej poisťovne
i)	vymenúva a odvoláva konzultantov zo zoznamu vypracovaného stavovskými organizáciami v súčinnosti s odbornými spoločnosťami.
2)	Na čele správnej rady je predseda a podpredseda. Predseda správnej rady zvoláva schôdze správnej rady 
a)	podľa potreby, najmenej však štyrikrát do roka;
b)	ak o to požiada aspoň tretina členov správnej rady alebo generálny riaditeľ poisťovne, je povinný zvolať schôdzu do jedného mesiaca.
3)	Ustanovujúcu schôdzu správnej rady zvolá zriaďovateľ zdravotnej poisťovne do 15 dní odo dňa zvolenia správnej rady.
4)	Ak o zvolanie správnej rady požiada orgán štátneho dozoru, je predseda správnej rady alebo v jeho neprítomnosti podpredseda správnej rady povinný ju zvolať tak, aby sa schôdza konala v lehote určenej orgánom štátneho dozoru.
5)	Zriaďovateľ zdravotnej poisťovne zvolá schôdzu správnej rady, ak predseda a podpredseda správnej rady nie sú zvolení alebo ak predseda alebo podpredseda správnej rady nezvolá schôdzu správnej rady na žiadosť orgánu štátneho dozoru.
6)	Ak správna rada nebola zvolaná na žiadosť orgánu štátneho dozoru alebo ak na jeho žiadosť nerokovala podľa odseku 10, orgán ktorý správnu radu zvolil, môže ju odvolať na návrh vlády Slovenskej republiky. Ministerstvo zdravotníctva doručí návrh na odvolanie správnej rady jej členom.
7)	Správna rada Všeobecnej zdravotnej poisťovne sa skladá z
a)	piatich zástupcov poistencov navrhnutých príslušnými reprezentatívnymi orgánmi zamestnancov a ďalších záujmových skupín a združení občanov, 
b)	z piatich zástupcov zamestnávateľov navrhnutých príslušnými reprezentatívnymi orgánmi zamestnávateľov
c)	z piatich zástupcov štátu navrhnutých vládou Slovenskej republiky.
8)	Členov správnej rady Všeobecnej zdravotnej poisťovne volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky. 
9)	Ak orgány uvedené v odst.(4) nepredložia Národnej rade Slovenskej republiky na jej vyžiadanie návrhy na členov správnej rady do 60 dní pred skončením funkčného obdobia správnej rady alebo do 30 dní od odvolania správnej rady [§ 52] Národná rada Slovenskej republiky môže členov správnej rady zvoliť aj bez návrhu týchto orgánov.
10)	Návrhy na odvolanie zástupcov poistencov podávajú príslušné reprezentatívne orgány zamestnancov a ďalších záujmových skupín a združení občanov, návrhy na odvolanie zástupcov zamestnávateľov príslušné reprezentatívne orgány zamestnávateľov a návrhy na odvolanie zástupcov štátu vláda Slovenskej republiky. V prípade vzniku nezlučiteľnosti vykonávania funkcie alebo činnosti s funkciou člena správnej rady možno člena správnej rady odvolať aj bez návrhu orgánov uvedených v predchádzajúcej vete.
11)	Správna rada Všeobecnej zdravotnej poisťovne je zvolená, ak Národná rada Slovenskej republiky zvolí aspoň nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov poistencov, nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov zamestnávateľov a nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov štátu. 
12)	Správnu radu Spoločnej zdravotnej poisťovne tvorí deväť zástupcov poistencov a deväť zástupcov zamestnávateľov, ktorí sú odborníci z oblasti ekonomiky, práva a zdravotníctva.
a)	Zástupcov poistencov volia a odvolávajú odborové organizácie a v podmienkach ministerstva obrany a armády, zhromaždenia delegátov zastupujúcich poistencov tak, aby v nej bol
i)	jeden zástupca ministerstva vnútra,
ii)	traja zástupcovia ministerstva obrany a armády,
iii)	jeden zástupca ministerstva dopravy,
iv)	dvaja zástupcovia zamestnancov železníc,
v)	jeden zástupca príslušníkov Policajného zboru,
vi)	jeden zástupca príslušníkov zboru.
b)	Zástupcov zamestnávateľov vymenúvajú a odvolávajú štatutárne orgány zamestnávateľov tak, aby v nej bol
i)	jeden zástupca ministerstva vnútra,
ii)	jeden zástupca ministerstva dopravy,
iii)	dvaja zástupcovia železníc,
iv)	jeden zástupca Policajného zboru,
v)	traja zástupcovia ministerstva obrany a armády,
vi)	jeden zástupca informačnej služby.
13)	V prípade skončenia členstva v správnej rade Spoločnej zdravotnej poisťovne počas funkčného obdobia, nového člena volí alebo vymenúva ten orgán, ktorý volil alebo vymenoval člena, ktorému sa skončilo členstvo v správnej rade.
14)	Organizačnú štruktúru, počet členov, postavenie a činnosť samosprávnych a výkonných orgánov rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne upraví jej štatút, ktorý schvaľuje zriaďovateľ.
15)	Správna rada rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne je zložená z rovnakého počtu zástupcov poistencov, zástupcov zamestnávateľov a zástupcov štátu, ktorí sú poistencami uvedenej zdravotnej poisťovne. 
16)	Zástupcov poistencov vymenúva zriaďovateľ z osôb navrhnutých príslušnými orgánmi zamestnancov a ďalších záujmových skupín a združení občanov
17)	Zástupcov zamestnávateľov vymenúva zriaďovateľ z osôb navrhnutých príslušnými orgánmi zamestnávateľov.
18)	Zástupcov štátu vymenúva minister zdravotníctva Slovenskej republiky po dohode s ministrom financií a ministrom práce, rodiny a sociálnych vecí Slovenskej republiky.

§ 48	
Dozorná rada

1)	Dozorná rada vykonáva kontrolu dodržiavania
a)	všeobecne záväzných právnych predpisov,
b)	zmluvných záväzkov zdravotnej poisťovne,
c)	vnútorných predpisov poisťovne a predkladá stanoviská správnej rade. O výsledkoch svojej činnosti bezodkladne informuje správnu radu a predkladá jej správy spolu s návrhmi na rozhodnutie o nevyhnutných opatreniach na odstránenie zistených nedostatkov.
2)	Predseda dozornej rady alebo podpredseda dozornej rady zvoláva schôdze dozornej rady podľa potreby, najmenej však štyrikrát do roka. Ak o to požiadajú aspoň traja členovia dozornej rady, je povinný zvolať schôdzu dozornej rady do jedného mesiaca. Ak o zvolanie dozornej rady požiada orgán štátneho dozoru, predseda alebo podpredseda dozornej rady je povinný ju zvolať tak, aby sa schôdza konala v lehote určenej orgánom štátneho dozoru.
3)	Členovia dozornej rady sú v rámci svojej pôsobnosti oprávnení nahliadať do účtovných dokladov poisťovne a zisťovať stav a spôsob hospodárenia poisťovne.
4)	V prípade skončenia členstva v dozornej rade počas funkčného obdobia nového člena volí alebo vymenúva ten orgán, ktorý volil alebo vymenoval člena, ktorému sa skončilo členstvo v dozornej rade.
5)	Dozorná rada Všeobecnej zdravotnej poisťovne sa skladá z piatich členov, ktorí sú odborníkmi v oblasti financovania zdravotného poistenia a odborníkmi v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti a sú poistencami Všeobecnej zdravotnej poisťovne. Volí a odvoláva ich Národná rada Slovenskej republiky. Návrhy na členov dozornej rady a na ich odvolanie predkladajú Národnej rade Slovenskej republiky príslušné reprezentatívne orgány zamestnancov a ďalších záujmových skupín a združení občanov, príslušné reprezentatívne orgány zamestnávateľov a vláda Slovenskej republiky. Ak orgány uvedené v predchádzajúcej vete nepredložia Národnej rade Slovenskej republiky na jej vyžiadanie návrhy na členov dozornej rady do 60 dní pred skončením funkčného obdobia dozornej rady alebo do 30 dní od jej odvolania, Národná rada Slovenskej republiky ich môže zvoliť aj bez návrhu týchto orgánov. Ustanovujúcu schôdzu dozornej rady zvolá ministerstvo zdravotníctva do 15 dní od zvolenia dozornej rady.
6)	Dozorná rada Všeobecnej zdravotnej poisťovne je zvolená, ak Národná rada Slovenskej republiky zvolí aspoň nadpolovičnú väčšinu jej členov.
7)	Dozorná rada Spoločnej zdravotnej poisťovne sa skladá zo šiestich zástupcov poistencov a šiestich zástupcov zamestnávateľov, ktorí sú odborníci z oblasti ekonomiky, práva a zdravotníctva a sú poistencami Spoločnej zdravotnej poisťovne. 
a)	Zástupcov poistencov volia a odvolávajú odborové organizácie a v podmienkach ministerstva obrany a armády zhromaždenia delegátov zastupujúcich poistencov tak, aby v nej boli
i)	dvaja zástupcovia ministerstva obrany a armády,
ii)	jeden zástupca ministerstva dopravy,
iii)	jeden zástupca zamestnancov železníc,
iv)	jeden zástupca príslušníkov Policajného zboru,
v)	jeden zástupca príslušníkov zboru.
b)	Zástupcov zamestnávateľov do dozornej rady Spoločnej zdravotnej poisťovne vymenúvajú a odvolávajú štatutárne orgány zamestnávateľov tak, aby v nej bol
i)	jeden zástupca ministerstva vnútra,
ii)	jeden zástupca ministerstva dopravy,
iii)	jeden zástupca železníc,
iv)	jeden zástupca informačnej služby,
v)	dvaja zástupcovia ministerstva obrany a armády.
8)	Dozorná rada rezortnej, odvetvovej, podnikovej alebo občianskej zdravotnej poisťovne je zložená z odborníkov ktorí sú poistencami uvedenej zdravotnej poisťovne v počte a zložení podľa štatútu schváleného zriaďovateľom.

§ 49	
Výkonné orgány zdravotnej poisťovne

1)	Výkonnými orgánmi zdravotnej poisťovne sú
a)	generálne riaditeľstvo,
b)	pobočky a expozitúry, ktoré sú detašovanými pracoviskami pobočiek.
2)	Organizáciu a postavenie organizačných zložiek upraví organizačný poriadok.
3)	Na čele zdravotnej poisťovne je generálny riaditeľ, ktorého volí a odvoláva správna rada. Jeho funkčné obdobie je päťročné. Je štatutárnym orgánom zdravotnej poisťovne a počas neprítomnosti ho zastupuje ním poverený zástupca.
4)	Generálny riaditeľ zodpovedá za svoju činnosť správnej rade.
5)	Generálny riaditeľ zodpovedá najmä za realizáciu rozhodnutí samosprávnych orgánov a za riadenie a hospodárenie výkonných orgánov zdravotnej poisťovne.
6)	Generálny riaditeľ vymenúva a odvoláva vedúcich pracovníkov zdravotnej poisťovne a riaditeľov pobočiek.
7)	Generálny riaditeľ rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam vydaným v prvom stupni.
8)	Generálny riaditeľ, vedúci zamestnanci generálneho riaditeľstva a riaditelia pobočiek zdravotnej poisťovne (ďalej len " riaditeľ pobočky"), nemôžu popri svojej funkcii vykonávať inú zárobkovú činnosť vrátane podnikateľskej činnosti. Toto obmedzenie sa nevzťahuje na výkon vedeckej, výskumnej, pedagogickej, publicistickej, literárnej a umeleckej činnosti.
9)	Vo výkonných orgánoch zdravotnej poisťovne sa vykonávajú funkcie v pracovnom pomere k poisťovni.
10)	Správna rada generálneho riaditeľa zdravotnej poisťovne odvolá, ak
a)	bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin,
b)	vykonáva funkciu alebo činnosť nezlučiteľnú s funkciou generálneho riaditeľa,
c)	preukázateľne alebo zámerne neplní povinnosti ustanovené všeobecne záväznými právnymi predpismi,
d)	boli orgánom štátneho dozoru zistené závažné nedostatky v činnosti zdravotnej poisťovne a opatrenia na ich odstránenie uložené orgánom štátneho dozoru poisťovňa nesplnila v určenom rozsahu alebo v určenej lehote [§ 63], okrem prípadov voči ktorým poisťovňa namieta a tieto sú predmetom dohodovacieho, prípadne súdneho konania.

§ 50	
Generálne riaditeľstvo zdravotnej poisťovne

Generálne riaditeľstvo zdravotnej poisťovne svojou činnosťou 

1)	zabezpečuje vykonávanie zdravotného poistenia,
2)	riadi činnosť poisťovne,
3)	realizuje rozhodnutia správnej rady,
4)	zabezpečuje kontrolu rozsahu, účelnosti a hospodárnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti,
5)	zabezpečuje jednotný finančný, účtovný a informačný systém,
6)	plní administratívno-technické úlohy spojené s činnosťou samosprávnych orgánov poisťovne,
7)	riadi a kontroluje činnosť pobočiek a ich expozitúr.
8)	zabezpečuje súčinnosť s ústrednými orgánmi štátnej správy, ďalšími orgánmi a právnickými osobami. 

§ 51	
Pobočky zdravotnej poisťovne a ich expozitúry

1)	Pobočky zdravotnej poisťovne (ďalej len "pobočka") a ich expozitúry vykonávajú zdravotné poistenie v jednotlivých územných celkoch, pre ktoré boli zriadené.
2)	Pobočky a ich expozitúry plnia úlohy zdravotného poistenia ustanovené v tomto zákone v jednotlivých územných celkoch.
3)	Sídla a územnú pôsobnosť pobočiek a ich expozitúr ustanovuje organizačný poriadok zdravotnej poisťovne.
4)	Na čele pobočky je riaditeľ, ktorého vymenúva a odvoláva generálny riaditeľ poisťovne.
5)	Na čele expozitúry je vedúci, ktorého vymenúva a odvoláva riaditeľ pobočky. 

§ 52	
Náhradný výkon oprávnení správnej rady

Ministerstvo zdravotníctva vykonáva náhradný výkon oprávnení správnej rady Všeobecnej zdravotnej poisťovne a Spoločnej zdravotnej poisťovne, ak správna rada nie je zvolená a to až do zvolenia správnej rady.

ŠIESTA ČASŤ
HOSPODÁRENIE A FINANCOVANIE ZDRAVOTNÝCH POISŤOVNÍ

§ 53	
Hospodárenie zdravotných poisťovní

1)	Zdravotná poisťovňa hospodári s poistným, s finančnými prostriedkami, s vlastným majetkom, ktorý nadobudla svojou činnosťou, a spravuje majetok štátu podľa osobitného predpisu62).
2)	Majetok zdravotnej poisťovne tvoria hnuteľné veci, nehnuteľné veci a pohľadávky nadobudnuté pri vzniku zdravotnej poisťovne a počas jej činnosti s výnimkou vecí vo vlastníctve štátu.
3)	Majetkom zdravotnej poisťovne nie sú finančné prostriedky, ktoré tvoria základný fond, fond plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom, a fond na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov.
4)	Zdravotná poisťovňa vedie účtovníctvo podľa zákona č. 563/1991 Zb. o účtovníctve v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1996 Z.z.

§ 54	
Financovanie zdravotnej poisťovne v oblasti verejného poistenia

1)	Príjmy zdravotnej poisťovne, ktoré sa vedú oddelene od bankových účtov jednotlivých fondov, sú
a)	vybrané poistné,
b)	príspevky zo štátneho rozpočtu na úhradu nákladov za zdravotnú starostlivosť poskytnutú vo výnimočných prípadoch bezdomovcom zdržujúcim sa na území Slovenskej republiky, ktorí nemôžu preukázať poistný vzťah preukazom poistenca,
c)	úroky z účtov vedených v Štátnej pokladnici,
d)	vybrané prirážky k poistnému, poplatky z omeškania, pokuty a poplatky za nesplnenie oznamovacej povinnosti,
e)	náhrady vynaložených nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v dôsledku zavineného protiprávneho konania tretích osôb voči poistencom,
f)	výnosy z majetku a cenných papierov zdravotnej poisťovne,
g)	dary a ostatné príjmy,
h)	prostriedky finančnej výpomoci na preklenutie nedostatku prostriedkov v základnom fonde,
i)	prídel z prerozdeľovania poistného [§ 109],
j)	príjmy z prijatých náhrad od iných zdravotných poisťovní alebo iných právnych subjektov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti o ich poistencov,
k)	finančné prostriedky získané z nepovinného zmluvného zdravotného poistenia
l)	účelový vklad § 42 ods. 1)b) a úroky z účelového vkladu,
m)	platby za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.
2)	Výdavky zdravotnej poisťovne sú
a)	výdavky na zdravotnú starostlivosť a platby za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti,
b)	výdavky na činnosť Kancelárie spoločných činností [§ 87]
c)	výdavky na správu a činnosť zdravotnej poisťovne v rámci jej schváleného rozpočtu,
d)	odvod do prerozdelenia poistného [§ 109]
e)	vrátenie poistného [§ 23]
f)	splátky návratnej finančnej výpomoci poskytnutej do základného fondu a s nimi súvisiacich finančných plnení,
g)	splátky úverov a s nimi súvisiacich finančných plnení,
h)	úhrady poplatkov za vedenie účtu v Štátnej pokladnici a dane z úrokov.
i)	Finančné prostriedky získané z vlastných zdrojov utvorených využívaním fondov zdravotnej poisťovne a príjmy plynúce z prirážok k poistnému, poplatkov z omeškania, z pokút a z poplatkov za nesplnenie oznamovacej povinnosti uvedených v [§ 9] je zdravotná poisťovňa povinná použiť na zlepšenie zdravotnej starostlivosti poskytovanej poistencom. Takéto finančné prostriedky možno použiť len so súhlasom správnej rady.
j)	Finančné prostriedky získané z nepovinného zdravotného poistenia [§ 72], ktoré sa vedú oddelene od ostatných účtov, je zdravotná poisťovňa oprávnená použiť len na úhradu výdavkov zdravotnej starostlivosti vyplývajúcej zo zmluvného nepovinného poistenia a na úhradu nákladov súvisiacich so zabezpečením zmluvného nepovinného poistenia.

§ 55	
Poistný rozpočet

1)	zdravotná poisťovňa zostavuje poistný rozpočet v členení
a)	základný fond,
b)	fond plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom,
c)	fond na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov,
d)	správny fond.
2)	Poistný rozpočet zdravotnej poisťovne musí byť zostavený a realizovaný tak, aby výdavky neprevýšili príjmy v príslušnom rozpočtovom roku.
3)	Všeobecná zdravotná poisťovňa a Spoločná zdravotná poisťovňa, je povinná v termíne na predloženie návrhu štátneho rozpočtu predložiť Národnej rade Slovenskej republiky návrh poistného rozpočtu na nasledujúci kalendárny rok a v termíne na predloženie návrhu štátneho záverečného účtu predložiť Národnej rade Slovenskej republiky účtovnú závierku. Súčasťou predkladaného návrhu poistného rozpočtu je stanovisko Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky.

§ 56	
Základný fond

1)	Základný fond sa tvorí z
a)	vybraného poistného,
b)	vybratých prirážok k poistnému [§ 25], poplatkov z omeškania [§ 26], pokút [§ 27] a poplatkov za nesplnenie oznamovacej povinnosti [§ 9],
c)	prídelov z prerozdelenia poistného [§ 109],
d)	prijatých náhrad vynaložených za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v dôsledku zavineného protiprávneho konania tretích osôb voči poistencom,
e)	úrokov z účtu vedeného v Štátnej pokladnici,
f)	prostriedkov finančnej výpomoci na preklenutie nedostatku prostriedkov v základnom fonde,
g)	príspevkov zo štátneho rozpočtu,
h)	preplatkov vo fonde plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom [§ 57 a § 105]
i)	ostatných príjmov a darov, ak darca neurčil iný spôsob ich použitia,
j)	výnosov z cenných papierov po ich zdanení
k)	platieb za služby, ktoré súvisia s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.
2)	Základný fond sa používa na
a)	úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť,
b)	odvod do prerozdeľovania poistného [§ 109],
c)	splátky finančnej výpomoci poskytnutej do základného fondu,
d)	úhradu poplatkov za vedenie účtu v Štátnej pokladnici a dane z úrokov,
e)	poplatky z omeškania, pokuty a iné sankcie uhrádzané zdravotnou poisťovňou vo výške 96%.
f)	úhradu nedoplatkov za plnenie úloh vo vzťahu k členskému štátu [§ 105]
3)	Finančné prostriedky zo základného fondu môže zdravotná poisťovňa použiť na splácanie úverov a s nimi súvisiace finančné plnenia vyplývajúce z úverových zmlúv, ak tieto úvery boli použité na úhradu zdravotnej starostlivosti, a na splácanie úrokov z návratnej finančnej výpomoci poskytnutej do základného fondu.

§ 57	
Fond plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom

1)	Fond sa tvorí
a)	z 9% vybraného poistného od platiteľov poistného,
b)	z 9% poistného plateného štátom,
c)	z úrokov z účtu vedeného v Štátnej pokladnici.
2)	Z prostriedkov fondu sa prostredníctvom Kancelárie [§ 105] vykonáva
a)	úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi v členskom štáte [§ 105 ods.5)]
b)	Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej v Slovenskej republike [0] poistencovi z členského štátu Európskej únie a z Nórska, Lichtenštajnska, Islandu a zo Švajčiarska 
c)	Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi vylúčenému z povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike [§ 106]
d)	úhrada poplatkov za vedenie účtu.

§ 58	
Fond na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov

1)	Fond na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov sa tvorí zo
a)	7% vybraného poistného od platiteľov poistného,
b)	7% poistného plateného štátom,
c)	príspevkov štátu
d)	ostatných príjmov a darov, ak darca určil tento spôsob ich použitia,
e)	z úrokov z účtu vedeného v Štátnej pokladnici,
2)	Fond sa používa na
a)	financovanie zvlášť finančne náročných zdravotných výkonov prostredníctvom Kancelárie spoločných činností [§ 87 a nasl.]
b)	úhradu poplatkov za vedenie účtu v Štátnej pokladnici a dane z úrokov.

§ 59	
Správny fond

1)	Správny fond sa tvorí
a)	najviac vo výške 3,8% z vybraného poistného od platiteľov poistného,
b)	najviac vo výške 3,8% z poistného plateného štátom,
c)	najviac vo výške 10% z prijatých náhrad vynaložených za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v dôsledku zavineného protiprávneho konania tretích osôb voči poistencom,
d)	z úrokov z účtu vedeného v Štátnej pokladnici,
e)	z darov a ostatných príjmov, ktoré sú určené pre správny fond,
f)	z príjmov z majetku, ktorý bol obstaraný zo správneho fondu,
g)	najviac vo výške 7% z prirážok k poistnému, poplatkov z omeškania, pokút a poplatkov za nesplnenie oznamovacej povinnosti,
h)	z účelového vkladu a úrokov z účelového vkladu.
i)	minimálne 4% z vybraného poistného od platiteľov nepovinného poistenia
2)	Správny fond sa používa na
a)	krytie nákladov súvisiacich so správou a činnosťou zdravotnej poisťovne a jej orgánov a na obstarávanie majetku,
b)	poplatok na činnosť kancelárie spoločných činností do výšky 7% zo správneho fondu
c)	splácanie úverov, úrokov z úverov,
d)	poplatky z omeškania, pokuty a iné sankcie uhrádzané zdravotnou poisťovňou vo výške 4%,
e)	úhradu pokút uložených orgánmi štátneho dozoru.

§ 60	
Hospodárenie s fondmi zdravotnej poisťovne

1)	Peňažné prostriedky verejného zdravotného poistenia musia byť uložené v Štátnej pokladnici.
2)	zdravotná poisťovňa je povinná zabezpečiť oddelenú evidenciu fondov, oddelené vedenie účtov v Štátnej pokladnici jednotlivých fondov a oddelenú evidenciu majetku a používanie finančných prostriedkov. Prostriedky získané z nepovinného poistenia je zdravotná poisťovňa povinná viesť na osobitnom účte.
3)	Majetok nakupovaný z prostriedkov základného fondu sa neodpisuje.
4)	Zostatky jednotlivých fondov za príslušný kalendárny rok sa prevádzajú do nasledujúceho kalendárneho roku bez obmedzenia.
5)	Zostatok základného fondu je možné po súhlase správnej rady presunúť do fondu na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov alebo fondu plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom

§ 61	
Vylúčenie z exekúcií a z výkonu rozhodnutia

1)	Z exekúcií a výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov63) je vylúčené poistné, poplatok z omeškania, poplatok za nesplnenie oznamovacej povinnosti a pokuty s výnimkou pohľadávok na poistnom podľa [§ 85].
2)	Z exekúcií a z výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov64) je vylúčený aj
a)	majetok zdravotných poisťovní a kancelárie spoločných činností [§ 87], bez ktorého nemôžu plniť svoje úlohy, ak je obstaraný z prostriedkov poistného, z poplatku z omeškania, z pokút a z poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti,
b)	finančné prostriedky na účtoch zdravotníckych zariadení, ktoré sú určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a služieb súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a súvisiace so zabezpečovaním zdravotnej starostlivosti,
c)	majetok zdravotníckych zariadení, bez ktorého nemôžu plniť svoje úlohy, ak je obstaraný z prostriedkov poistného, vrátane liekov a zdravotníckych pomôcok65).

§ 62	
Náhrada vynaložených nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť

1)	Zdravotná poisťovňa má právo voči tretím osobám na náhradu vynaložených nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť (ďalej len "náhrada vynaložených nákladov") v dôsledku zavineného protiprávneho konania voči poistencom.
2)	Zdravotná poisťovňa má voči zdravotníckemu zariadeniu právo na náhradu vynaložených nákladov za preukázateľne neúčelné vynaloženie nákladov, neúčelné predpísanie liekov a za nesprávne alebo neúplné vedenie zdravotnej dokumentácie.
3)	Právo na náhradu vynaložených nákladov uplatňuje zdravotná poisťovňa v súdnom konaní podľa príslušných ustanovení Občianskeho súdneho poriadku.
4)	Na účely náhrady vynaložených nákladov sú súdy a orgány štátnej správy, právnické osoby a fyzické osoby povinné poskytovať zdravotnej poisťovni potrebnú súčinnosť, najmä predkladať v ustanovenej lehote požadované doklady a oznamovať požadované údaje.
5)	Zdravotnícke zariadenia sú povinné oznamovať zdravotnej poisťovni úrazy a choroby z povolania poistencov, ktorým poskytli zdravotnú starostlivosť, a údaje potrebné na výpočet náhrady vynaložených nákladov. Smrteľné úrazy, ťažké úrazy, hromadné úrazy a choroby z povolania sú povinné oznamovať všetky zdravotnícke zariadenia bez výnimky. Z ostatných úrazov oznamujú len tie, pri ktorých okolnosti nasvedčujú, že boli zavinené protiprávnym konaním tretích osôb.
6)	Orgány Policajného zboru Slovenskej republiky postupujú pri oznamovaní výsledkov vyšetrovania a vyhľadávania v prípadoch, v ktorých konali pri trestných činoch ublíženia na zdraví podľa osobitných predpisov66).
7)	Jednotný postup zdravotných poisťovní pri uplatňovaní práva na náhradu nákladov určí Kancelária [§ 87].

SIEDMA ČASŤ
ŠTÁTNY DOZOR A KONTROLNÁ ČINNOSŤ

§ 63	
Štátny dozor

1)	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvo financií Slovenskej republiky ako orgány štátneho dozoru vykonávajú štátny dozor nad dodržiavaním ustanovení tohoto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov. Pri spornom výklade zákona o jednotný výklad požiada štátny dozor alebo zdravotná poisťovňa v prvom stupni rozhodcovský súd, v prípade potreby orgány súdu.
2)	Na predchádzanie nedostatkov a odstránenie zistených nedostatkov ukladajú orgány štátneho dozoru pokutu, opatrenia a kontrolujú ich dodržiavanie. Pri výkone dozoru postupujú podľa základných pravidiel kontrolnej činnosti ustanovených osobitným predpisom67). Kontrolné oprávnenia iných orgánov podľa osobitných predpisov nie sú týmito ustanoveniami dotknuté.
3)	V prípade vznesenia námietok kontrolovaným subjektom účinnosť pokút a opatrení má odkladný účinok až do vynesenia verdiktu súdom.
4)	Obsahom dozoru je
a)	kontrola dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov zdravotnými poisťovňami,
b)	kontrola pravidiel hospodárenia s osobitným účtom,
c)	kontrola hospodárenia zdravotných poisťovní,
d)	kontrola plnenia opatrení prijatých orgánmi zdravotných poisťovní,
e)	určovanie lehôt na odstránenie zistených nedostatkov a kontrola plnenia opatrení na odstránenie zistených nedostatkov,
f)	podávanie podnetov na zrušenie povolenia na zriadenie zdravotných poisťovní,
g)	podávanie podnetov na zvolávanie mimoriadnych zasadnutí samosprávnych orgánov zdravotných poisťovní.
5)	Orgány štátneho dozoru pri vykonávaní činnosti uvedenom v ods. 1 majú právo:
a)	vstupovať do priestorov zdravotných poisťovní,
b)	požadovať od zdravotných poisťovní predloženie dokladov a podanie vysvetlení potrebných na vykonávanie štátneho dozoru,
c)	zúčastňovať sa na zasadnutiach samosprávnych orgánov zdravotných poisťovní,
d)	žiadať od orgánov zdravotných poisťovní prijatie opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.
6)	Ak orgány štátneho dozoru zistia nedostatky v činnosti zdravotnej poisťovne, najmä nedodržiavanie ustanovení tohto zákona alebo poistného rozpočtu, môžu vyžadovať, aby
a)	boli zistené nedostatky odstránené v určenej lehote, najmä aby kontrolovaný subjekt uviedol svoju činnosť do súladu s týmto zákonom alebo s poistným rozpočtom,
b)	rozhodnutia subjektu, ktoré určí orgán štátneho dozoru, podliehali schváleniu správnej rady, najviac počas jedného roka,
c)	subjekt zabezpečil prostredníctvom audítora68) overenie finančnej a majetkovej situácie alebo overenie účtovnej závierky.
7)	V prípade, že opatrenia na odstránenie zistených závažných nedostatkov zdravotná poisťovňa nesplní v ustanovenom rozsahu alebo v určenej lehote, orgány štátneho dozoru môžu podať podnet na uloženie pokuty podľa § 27 ods.6) alebo na zrušenie povolenia na zriadenie zdravotnej poisťovne.

§ 64	
Kontrolná činnosť

1)	Zdravotná poisťovňa má právo vykonať kontrolu v zmluvnom zdravotníckom zariadení alebo u iného subjektu zabezpečujúceho starostlivosť o poistencov kedykoľvek a bez predchádzajúceho oznámenia. U platiteľov poistného má právo vykonať kontrolu len po predchádzajúcom písomnom oznámení.
2)	Kontrolnú činnosť zameranú na účelnosť, efektívnosť a hospodárnosť vynakladania prostriedkov zdravotného poistenia a správneho výpočtu a odvodu poistného vykonáva zdravotná poisťovňa
a)	revíznymi lekármi, ak ide o poskytovanie zdravotnej starostlivosti,
b)	osobitne určenými pracovníkmi (ďalej len "kontrolný pracovník"), ak ide o kontrolu hospodárenia s prostriedkami zdravotného poistenia, výpočtu a odvodu poistného.
3)	Revízni lekári, ďalší odborní pracovníci spôsobilí na revíznu činnosť a kontrolní pracovníci sú povinní pri výkone kontroly preukázať sa služobným preukazom príslušnej zdravotnej poisťovne alebo kancelárie spoločných činností a osobitným oprávnením na túto činnosť vydaným oprávneným pracovníkom príslušnej inštitúcie. 

§ 65	
Revízni lekári

1)	Revízni lekári a ďalší odborní pracovníci spôsobilí na revíznu činnosť posudzujú
a)	rozsah poskytnutej zdravotnej starostlivosti z hľadiska účinnosti, účelnosti a hospodárnosti najmä posudzovaním zdravotného stavu pacientov z hľadiska trvania práceneschopnosti,
b)	rozsah poskytnutých liečiv, zdravotníckych pomôcok a zdravotníckych potrieb,
c)	či poskytnutá zdravotná starostlivosť zodpovedá zdravotnému stavu poistenca,
d)	či zmluvné zariadenie účtuje zdravotnej poisťovni iba tie výkony, ktoré poskytlo poistencovi a ktoré je zdravotná poisťovňa povinná uhradiť,
e)	či poistenec plní povinnosti vyplývajúce z Liečebného poriadku a dodržiava liečebný režim určený ošetrujúcim lekárom, a to i návštevami práceneschopného.
2)	Revízni lekári schvaľujú
a)	poskytovanie dietetických potravín na osobitné medicínske účely69),
b)	poskytovanie kúpeľnej starostlivosti okrem kúpeľnej starostlivosti poskytovanej podľa predpisov o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov,
c)	poskytovanie zdravotnej starostlivosti v odborných liečebných ústavoch a v sanatóriách,
d)	spôsob dopravy poistenca z cudziny pri náhlom ochorení alebo stave ohrozujúcom život,
e)	zdravotný výkon, liek a zdravotnícku pomôcku poskytovanú nad rámec zdravotného poistenia.
3)	Kontrola posudzovania spôsobilosti na prácu a dodržiavania liečebného režimu s prihliadnutím na účelné vynakladanie prostriedkov na sociálne zabezpečenie podľa osobitných predpisov nie je týmto dotknutá.
4)	Revízni lekári nemôžu vykonávať žiadnu pracovnú, podnikateľskú alebo inú činnosť, ktorá je v rozpore so záujmami zdravotnej poisťovne.
5)	Revízni lekári vykonávajú špecializovanú kontrolnú činnosť v súčinnosti s odbornými konzultantmi.

§ 66	
Kontrolní pracovníci

1)	Kontrolní pracovníci vykonávajú v zmluvných zdravotníckych zariadeniach kontrolu hospodárenia s prostriedkami zdravotného poistenia.
2)	Kontrolní pracovníci zisťujú kontrolou u platiteľa poistného správne určenie vymeriavacieho základu, výšku vykázaného poistného a jeho platenie v ustanovených lehotách a na tento účel nahliadajú do účtovných dokladov platiteľa poistného.
3)	Platiteľ poistného, u ktorého kontrolný pracovník vykonáva kontrolu, je povinný
a)	predložiť na základe vyžiadania účtovné a iné potrebné doklady
b)	a podať k nim ústne alebo písomne požadované vysvetlenie,
c)	nezatajovať doklady, ktoré má platiteľ poistného k dispozícii alebo vie, kde sa nachádzajú,
d)	zabezpečiť vhodné miesto a podmienky na vykonanie kontroly. 
4)	Kontrolní pracovníci sú oprávnení
a)	nahliadať do účtovnej dokumentácie všetkých činností zmluvného zdravotníckeho zariadenia, ktoré súvisia s poskytovaním zdravotnej starostlivosti podľa tohto zákona,
b)	kontrolovať materiálno-technické vybavenie zdravotníckeho zariadenia.

§ 67	
Zdravotná dokumentácia zdravotníckeho zariadenia

1)	Zmluvné zdravotnícke zariadenie je povinné viesť zdravotnú dokumentáciu v štátnom jazyku, pravidelne, prehľadne, systematicky a odborne a uchovávať všetky údaje tak, aby slúžili ako podklad na zúčtovanie zdravotnej starostlivosti a na kontrolu realizovaných výkonov poskytnutých poistencom.
2)	Ustanovenie odseku 1 sa vzťahuje aj na iné subjekty poskytujúce zdravotnú starostlivosť. 

§ 68	
Dokumentácia zdravotnej poisťovne

1)	Dokumentácia zdravotnej poisťovne musí obsahovať
a)	prijaté a potvrdené prihlášky na verejné zdravotné poistenie, 
b)	uzatvorené zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti,
c)	doklady o prijatom poistnom,
d)	doklady o úhradách za poskytnutú zdravotnú starostlivosť,
e)	karty poistencov,
f)	zoznam poistencov s uvedením mena, priezviska, rodného čísla a trvalého pobytu poistencov,
g)	zoznam platiteľov poistného,
h)	zoznam poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, s ktorými má uzatvorenú zmluvu,
i)	zoznam úhrad jednotlivým poskytovateľom zdravotnej starostlivosti za poskytnutú zdravotnú starostlivosť a zoznam neuhradených úhrad z dôvodu omeškania,
j)	evidenciu celkových nákladov na jednotlivého poistenca,
k)	účtovné doklady podľa osobitného predpisu.29)
2)	Karta poistenca musí obsahovať
a)	meno, priezvisko, rodné číslo a trvalý pobyt poistenca,
b)	údaje o poskytnutých zdravotných výkonoch, liekoch, dietetických potravinách a zdravotníckych pomôckach, 
c)	údaje o poskytnutých službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti,
d)	výšku úhrady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v členení podľa písmena b), za poskytnuté služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a výšku úhrady zdravotnej starostlivosti poskytnutej podľa osobitného predpisu70)
e)	dátum poskytnutia zdravotnej starostlivosti v členení podľa písmena b) a služieb súvisiacich s poskytnutím zdravotnej starostlivosti,
f)	označenie poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí poskytli poistencovi zdravotnú starostlivosť podľa písmena b) a označenie poskytovateľov služieb,
g)	údaj o zaradení poistenca do zoznamu poistencov čakajúcich na poskytnutie zdravotnej starostlivosti (6 ods. 2),
h)	označenie platiteľa poistného.
3)	Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná poslať poistencovi na základe jeho písomnej žiadosti úplný alebo čiastočný výpis z karty poistenca. Výpis z karty poistenca zdravotná poisťovňa doplní o výšku uhradenej úhrady poskytovateľom zdravotnej starostlivosti za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v členení podľa odseku 2 písm. b) a za poskytnuté služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Súčasne upovedomí poistenca, že môže oznámiť zdravotnej poisťovni, ak sa mu neposkytla zdravotná starostlivosť uvedená vo výpise z karty poistenca. Poplatok za čiastočný výpis je 30 Sk, za úplný výpis z karty poistenca je 50 Sk; poplatok je príjmom zdravotnej poisťovne, v správnom fonde.
4)	Zdravotná poisťovňa je povinná sprístupniť poistencovi údaje z karty poistenca prostredníctvom internetu tak, aby boli prístupné len jemu.
5)	Zoznamy podľa odseku 1 písm. f) až i) je zdravotná poisťovňa povinná poskytnúť ministerstvu zdravotníctva v elektronickej podobe za každý kalendárny mesiac najneskôr do 20. dňa nasledujúceho kalendárneho mesiaca.
6)	Dokumentácia podľa odseku 1 sa uchováva 50 rokov, ak osobitný predpis neustanovuje inak.29)

§ 69	
Povinnosť zachovávať mlčanlivosť

1)	Pracovníci zdravotnej poisťovne a členovia samosprávnych orgánov zdravotnej poisťovne sú povinní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli pri kontrole poskytnutej zdravotnej starostlivosti alebo pri kontrole hospodárenia s prostriedkami zdravotného poistenia.
2)	Povinnosť zachovávať mlčanlivosť trvá aj po skončení pracovného pomeru, po skončení pracovnej činnosti alebo po skončení funkcie.
3)	Pracovníci zdravotnej poisťovne musia byť poučení o svojej povinnosti zachovávať mlčanlivosť a o právnych dôsledkoch porušenia tejto povinnosti.
4)	Pracovníci zdravotnej poisťovne môžu
a)	informácie získané pri výkone svojej činnosti poskytnúť inému pracovníkovi alebo inej zdravotnej poisťovni, odvolaciemu orgánu zdravotnej poisťovne, súdu alebo prokuratúre,
b)	zovšeobecnené informácie získané pri výkone svojej činnosti poskytnúť príslušnému ministerstvu s výnimkou informácií súvisiacich so zdravotným stavom pacienta.
5)	Od povinnosti zachovávať mlčanlivosť môžu byť pracovníci zdravotnej poisťovne oslobodení samosprávnym orgánom zdravotnej poisťovne len písomne a s uvedením rozsahu a účelu s výnimkou informácií súvisiacich so zdravotným stavom pacienta.
6)	Za porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť sa považuje aj využitie údajov získaných pri kontrole platieb poistného alebo v súvislosti s ňou na konanie, ktoré prináša prospech osobe zaviazanej touto povinnosťou alebo iným osobám.
7)	Za porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť sa nepovažuje využitie všeobecných údajov vo vedeckej, publikačnej alebo v pedagogickej činnosti.
8)	Zdravotná poisťovňa zodpovedá za vytváranie podmienok na zachovávanie mlčanlivosti podľa odseku 1. To platí obdobne aj pri využívaní a umožnení prístupu k údajom evidovaným pomocou výpočtovej techniky. 

§ 70	
Osobitné konanie

1)	Ak tento zákon neustanovuje inak, na rozhodovanie vo veciach zdravotného poistenia sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.
2)	Proti platobnému výmeru týkajúcemu sa poistného, prirážky k poistnému, poplatku z omeškania, pokút a poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti možno podať odvolanie do 15 dní odo dňa doručenia.
3)	Proti posudku alebo opatreniu revízneho lekára možno podať námietky do piatich dní odo dňa, keď bol posudok alebo opatrenie doručené alebo oznámené.
4)	Odvolania podľa bodu 2) a námietky podľa bodu 3) sa podávajú príslušnej zdravotnej poisťovni prostredníctvom orgánu, ktorý o nich rozhodol v prvom stupni.
5)	Ak zdravotná poisťovňa odvolaniu alebo námietke nevyhovie, podáva sťažovateľ námietku alebo odvolanie na rozhodcovský súd, ktoré o nich rozhodne.
6)	Rozhodnutie podľa bodu 5) je preskúmateľné súdom podľa osobitných predpisov71)

ÔSMA ČASŤ
NEPOVINNÉ ZDRAVOTNÉ POISTENIE

§ 71	
Základné ustanovenia

1)	Druhy nepovinného zdravotného poistenia sú:
a)	Doplnkové, v ktorom ide o privátne pokrytie pre poistencov používajúcich služby ktoré sú len čiastočne pokryté povinným zdravotným poistením alebo nie sú pokryté vôbec
b)	Dodatkové, v ktorom ide o privátne pokrytie na služby realizované súkromnými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, ktorý nie sú integrovaný do systému povinného zdravotného poistenia
2)	Nepovinné zdravotné poistenie vykonáva zdravotná poisťovňa. 
3)	Na nepovinnom zdravotnom poistení je dobrovoľne zúčastnený 
a)	poistenec, ktorého základné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona.
b)	zamestnávateľ poistenca
c)	iná fyzická osoba, ktorá sa zaviaže k platbám nepovinného zdravotného poistenia za poistenca (napr. za rodinného príslušníka)
d)	iná právnická osoba ktorá sa zaviaže k platbám nepovinného zdravotného poistenia za poistenca (napr. organizácia, za rodinných príslušníkov svojich zamestnancov)
4)	Nepovinné zdravotné poistenie sa vykonáva v tej zdravotnej poisťovni, v ktorej je poistenec – platiteľ zdravotného poistenia, poistený
5)	Nepovinné zdravotné poistenie sa vykonáva na základe individuálnej dohody medzi poistencom a zdravotnou poisťovňou alebo medzi zamestnávateľom a zdravotnou poisťovňou
6)	Produkty nepovinného zdravotného poistenia ako aj podmienky a rozsah poistenia si určujú zdravotné poisťovne individuálne

§ 72	
Poistné na nepovinné zdravotné poistenie

1)	Poistné na nepovinné zdravotné poistenie, ktoré platí platiteľ poistného, sa platí podľa druhu poistného produktu:
a)	percentuálnou sadzbou z vymeriavacieho základu dosiahnutého v rozhodujúcom období.
b)	Paušálnou mesačnou platbou
2)	Príslušná zdravotná poisťovňa určí nepovinné zdravotné poistné tak, aby suma prijatého poistného na nepovinné zdravotné poistenie umožnila splniť všetky záväzky príslušnej zdravotnej poisťovne, ktoré vyplývajú zo zmlúv o nepovinnom zdravotnom poistení, vrátane tvorby rezerv.
3)	Jednotlivé sumy poistného na nepovinné zdravotné poistenie sa zaokrúhľujú na celé koruny smerom nahor.

§ 73	
Práva a povinnosti v nepovinnom zdravotnom poistení

1)	Poistenec v nepovinnom zdravotnom poistení je povinný v príslušnej zdravotnej poisťovni plniť povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon v povinnom zdravotnom poistení, inak je vykonávanie nepovinného zdravotného poistenia neuplatniteľné.
2)	Platiteľ poistného na účely vykonávania nepovinného zdravotného poistenia, je povinný plniť povinnosti, ktoré ustanovuje tento zákon v povinnom zdravotnom poistení, inak je vykonávanie nepovinného zdravotného poistenia neuplatniteľné.

§ 74	
Rozsah zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe nepovinného zdravotného poistenia

1)	Zdravotnou starostlivosťou poskytovanou na základe zmluvne uzatvoreného nepovinného zdravotného poistenia môžu byť:
a)	lieky ako čiastočne uhrádzané na základe povinného zdravotného poistenia, pri ktorých predajnú cenu lieku uhrádza čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec,
b)	zdravotnícke pomôcky ako čiastočne uhrádzané na základe povinného zdravotného poistenia, pri ktorých predajnú cenu zdravotníckej pomôcky uhrádza čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec,
c)	zdravotná starostlivosť v špecializačnom odbore stomatológia84))
d)	zdravotná starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, ku ktorému došlo v cudzine, mimo členských štátov Európskej únie a v Nórsku, Lichtenštajnsku, Islande alebo vo Švajčiarsku, až do výšky skutočných nákladov
e)	periodické prehliadky a následné prehliadky73)
i)	zamestnancov vykonávajúcich epidemiologicky závažné činnosti,
ii)	zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a práce ohrozujúce zdravie,
iii)	zamestnancov, ktorých činnosť môže ohroziť zdravie ostatných zamestnancov alebo iných osôb,
iv)	zamestnancov, u ktorých to vyžaduje osobitná zdravotná spôsobilosť,
2)	iná zdravotná starostlivosť, ktorá nie je uhrádzaná alebo je len čiastočne uhrádzaná z povinného zdravotného poistenia.

§ 75	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poskytnutej
na základe nepovinného zdravotného poistenia

1)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe nepovinného zdravotného poistenia príslušnému poskytovateľovi v rozsahu zmluvy uzavretej s poistencom o nepovinnom zdravotnom poistení.
2)	Príslušná zdravotná poisťovňa uhrádza za poistenca prostredníctvom Kancelárie spoločných činností, náklady za zdravotnú starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, ku ktorému došlo v cudzine s výnimkou členských štátov Európskej únie a v Nórsku, Lichtenštajnsku, Islande alebo vo Švajčiarsku, vo výške skutočných nákladov za zdravotnú starostlivosť. Finančné prostriedky na úhradu týchto nákladov poukazuje zdravotná poisťovňa Kancelárii spoločných činností do dvoch mesiacov odo dňa doručenia žiadosti Kancelárii spoločných činností o úhradu.

§ 76	
Správa finančných prostriedkov

1)	Zdravotná poisťovňa, spravuje finančné prostriedky, ktoré získala na základe nepovinného zdravotného poistenia, spôsobom ustanoveným týmto zákonom 
2)	Zdravotná poisťovňa, je povinná použiť finančné prostriedky, ktoré získa zo zmlúv nepovinného zdravotného poistenia, výlučne na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe zmlúv o nepovinnom zdravotnom poistení.
3)	Finančné prostriedky, ktoré zdravotná poisťovňa získala na základe zmlúv o nepovinnom zdravotnom poistení sa neprerozdeľujú podľa § 102.

§ 77	
Zdroje nepovinného zdravotného poistenia a ich použitie

1)	Zdroje nepovinného zdravotného poistenia zdravotnej poisťovne sú
a)	vybrané poistné na nepovinné zdravotné poistenie, ktoré platia platitelia poistného 
b)	vybraný poplatok z omeškania predpísaný k poistnému na nepovinné zdravotné poistenie a pokuty za nesplnenie povinnosti v nepovinnom zdravotnom poistení,
c)	vybrané poistné na nepovinné zdravotné poistenie po dni vstupu zdravotnej poisťovne do likvidácie poukázané príslušnej zdravotnej poisťovni, ktorá prevzala poistencov,
d)	návratná finančná výpomoc do nepovinného zdravotného poistenia na preklenutie nedostatku finančných prostriedkov na úhradu nákladov zdravotnej starostlivosti pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v členskom štáte poskytovanej na základe nepovinného zdravotného poistenia,
e)	náhrada nákladov za nehospodárne predpísané lieky a zdravotnícke pomôcky od zdravotníckeho zariadenia poskytnuté na základe nepovinného zdravotného poistenia,
f)	dary a ostatné príjmy do nepovinného zdravotného poistenia,
g)	pokuty nepovinného zdravotného poistenia 
2)	Zdroje nepovinného zdravotného poistenia zdravotnej poisťovne sa používajú na 
a)	zdravotnú starostlivosť poskytovanú v Slovenskej republike na základe zmluvy o nepovinnom zdravotnom poistení, ktorú uhrádza zdravotná poisťovňa, 
b)	zdravotnú starostlivosť poistencovi pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave v cudzine
c)	zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencom na základe nepovinného zdravotného poistenia, ktorú uhradila Kancelária spoločných činností
d)	splátky úverov na zdravotnú starostlivosť poskytnutú na základe nepovinného zdravotného poistenia a s nimi súvisiacich finančných plnení,
e)	správu zdravotnej poisťovne a Kancelárie spoločných činností.

§ 78	
Súčasný výkon verejného a nepovinného zdravotného poistenia

Ak zdravotná poisťovňa vykonáva súčasne verejné a nepovinné zdravotné poistenie je povinná:
1)	Zriadiť z hľadiska personálneho a organizačného oddelenú správu pre verejné poistenie a nepovinné poistenie; oddelená správa musí byť zabezpečená tak, aby nedochádzalo k poškodeniu záujmov poistených v jednotlivých poistných druhoch, najmä aby sa výnosy v príslušnom druhu poistenia využívali iba v prospech poistených v tomto poistnom druhu a minimálna miera solventnosti bola dodržaná v každom poistnom druhu
2)	Viesť oddelenú analytickú evidenciu pre jednotlivé poistné druhy, aby sa celkové náklady a výnosy viedli osobitne pre verejné poistenie a osobitne pre nepovinné poistenie tak, aby bolo možno hospodársky výsledok zistiť za každú činnosť samostatne; položky analytickej evidencie spoločné pre obidva poistné druhy sa delia pomerne podľa podielu verejného poistenia a nepovinného poistenia na poisťovacej činnosti,
3)	Uviesť v prílohe účtovnej závierky údaje osobitne pre obidva poistné druhy v rozsahu ustanovenom všeobecne záväzným právnym predpisom.

§ 79	
Rezervy zdravotnej poisťovne

1)	Zdravotná poisťovňa vytvára na zabezpečenie plnenia záväzkov zo zmlúv o nepovinnom zdravotnom poistení rezervy:
a)	na poistné budúcich období,
b)	na poistné plnenie,
c)	na poistné prémie a zľavy
d)	na vyrovnávanie mimoriadnych rizík spojených s úhradou zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe zmlúv o nepovinnom zdravotnom poistení
e)	ďalšie rezervy
2)	Rezervy sa používajú na úhradu záväzkov poisťovne voči poisteným, ak nie sú uspokojené zo zaistenia.
3)	Ďalšie rezervy podľa odseku 1 písm. e) môže poisťovňa vytvárať, ak záväzky voči poisteným nie je možné uhradiť z niektorej z rezerv uvedených v odseku 1 písm. a) až d). Na tvorbu ďalších rezerv je potrebný predchádzajúci súhlas správnej rady zdravotnej poisťovne.
4)	Rezervy podľa odseku 1 sa tvoria samostatne. O každej rezerve sa účtuje oddelene od ostatných záväzkov poisťovne. Výkaz o tvorbe a výške rezerv a o spôsobe umiestnenia prostriedkov rezerv sa predkladá kancelárii podľa stavu k 31. marcu, k 30. júnu, k 30. septembru a k 31. decembru bežného roku v lehote do 30 dní od dátumu, ku ktorému sa vykazuje stav.
5)	Pri umiestnení prostriedkov rezerv je poisťovňa povinná dodržiavať tieto zásady:
a)	zásadu bezpečnosti, čo znamená, že prostriedky rezerv sú uložené tak, aby poskytovali záruku návratnosti týchto prostriedkov
b)	zásadu rentability, čo znamená, že prostriedky rezerv zabezpečujú výnos z ich umiestnenia alebo zisk z ich predaja, 
c)	zásadu likvidity, čo znamená, že časť prostriedkov je uložená tak, aby sa dala ihneď použiť na plynulú úhradu výplat poistných plnení, 
d)	zásadu diverzifikácie, čo znamená, že prostriedky sú umiestnené u väčšieho počtu právnických osôb, medzi ktorými nie je vzťah materskej spoločnosti alebo dcérskej spoločnosti, alebo že tieto právnické osoby nekonajú v zhode. 

§ 80	
Druhy a správa rezerv

1)	Rezerva na poistné budúcich období
a)	Rezerva na poistné budúcich období sa tvorí z tej časti predpísaného poistného, ktorá sa vzťahuje na budúce účtovné obdobia. Jej výška sa určuje ako súhrn rezerv vypočítaných podľa jednotlivých poistných zmlúv
b)	Ak nie je možné rezervu na poistné budúcich období určiť ako súhrn rezerv vypočítaných podľa jednotlivých poistných zmlúv, použijú sa na určenie jej výšky matematickoštatistické metódy.
c)	V druhoch poistenia, v ktorých sa poistené riziko v priebehu roka opakovane mení, sa na určenie výšky rezervy na poistné budúcich období používajú matematickoštatistické metódy, ktoré prihliadajú na tento vývoj poisteného rizika.
2)	Rezerva na poistné plnenie
a)	Rezerva na poistné plnenie je určená na poistné plnenie z poistných udalostí
i)	nahlásených do konca bežného účtovného obdobia, ale v tom účtovnom období nevybavených,
ii)	vzniknutých a nenahlásených v bežnom účtovnom období.
b)	Výška rezervy na poistné plnenie sa určuje ako súhrn rezerv na poistné plnenia poistení vypočítaných pre jednotlivé poistné udalosti. Ak výšku rezervy na poistné plnenie nemožno určiť uvedeným spôsobom, použijú sa matematickoštatistické metódy.
c)	Rezerva na poistné zahŕňa aj všetky predpokladané náklady spojené s vybavením poistných udalostí.
d)	Výška rezervy na poistné plnenie sa na poistné udalosti, ktoré vznikli do konca bežného účtovného obdobia, ale neboli poisťovni nahlásené, určí matematickoštatistickými metódami.
e)	Rezerva na poistné plnenie sa znižuje o predpokladanú výšku vymožených pohľadávok, na ktoré má poisťovňa nárok v súvislosti s poistným plnením.
3)	Rezerva na poistné prémie a zľavy
Rezerva na poistné prémie a zľavy sa tvorí v súlade s poistnou zmluvou a je určená na poskytovanie prémií a zliav na poistnom. Rezerva na poistné prémie a zľavy sa určuje ako súhrn rezerv vypočítaných podľa jednotlivých poistných zmlúv.
4)	Rezerva na vyrovnávanie mimoriadnych rizík
Rezerva na vyrovnávanie mimoriadnych rizík je určená na vyrovnávanie výkyvov vo výplatách poistných plnení budúcich rokov alebo na pokrytie mimoriadnych udalostí. Rezerva na vyrovnávanie mimoriadnych rizík sa určuje metódou kvalifikovaného odhadu, a to podľa objemu poistného a poistného rizika vyplývajúceho z uzavretých poistných zmlúv a spôsobu ich zaistenia.

§ 81	
Spôsob umiestnenia prostriedkov rezerv nepovinného zdravotného poistenia

1)	Prostriedky rezerv môže poisťovňa umiestniť len takto:
a)	kúpiť dlhopisy vydané Slovenskou republikou alebo Národnou bankou Slovenska a dlhopisy, za ktoré prevzala záruku Slovenská republika, 
b)	kúpiť dlhopisy vydané bankami,
c)	kúpiť pokladničné poukážky,
d)	kúpiť dlhopisy prijaté na trh kótovaných cenných papierov burzy cenných papierov alebo zahraničnej burzy cenných papierov,
e)	kúpiť akcie prijaté na trh kótovaných cenných papierov burzy cenných papierov alebo zahraničnej burzy cenných papierov alebo takéto akcie upísať,
f)	kúpiť podielové listy uzavretých podielových fondov prijatých na trh kótovaných cenných papierov burzy cenných papierov alebo zahraničnej burzy cenných papierov,
g)	kúpiť podielové listy otvorených podielových fondov,
h)	uložiť na termínované účty v bankách,
i)	kúpiť hypotekárne záložné listy,
j)	kúpiť vkladové listy,
k)	kúpiť nehnuteľnosti na území Slovenskej republiky,
l)	poskytnúť pôžičky alebo úvery zabezpečené bankovou zárukou,
m)	kúpiť zmenky zabezpečené bankovou zárukou,
n)	kúpiť štátne dlhopisy, ktorých emitentmi sú členské štáty alebo centrálne banky týchto štátov, a dlhopisy vydané Európskou investičnou bankou, Európskou bankou pre obnovu a rozvoj alebo Medzinárodnou bankou pre obnovu a rozvoj, 
o)	kúpiť zahraničné cenné papiere, s ktorými sa obchoduje na zahraničnej burze cenných papierov alebo na inom zahraničnom regulovanom verejnom trhu cenných papierov v členskom štáte alebo v členskom štáte Organizácie pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj.
2)	Poisťovňa je povinná umiestňovať prostriedky rezerv podľa odseku 1 len v limitoch ustanovených pre jednotlivé spôsoby ich umiestnenia podľa odseku 1, pričom najmenej30% rezerv vytvorených podľa tohto zákona musí byť umiestnených podľa odseku 1 písm. a), b), c), h), i) alebo j).
3)	Limity jednotlivých spôsobov umiestnenia prostriedkov rezerv ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.
4)	Poisťovňa je povinná udržiavať prostriedky rezerv umiestnených podľa odseku 1 najmenej vo výške rezerv vytvorených podľa tohto zákona. Spôsob určenia hodnoty cenných papierov a nehnuteľností, v ktorých sú umiestnené prostriedky rezerv podľa odseku 1, ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.
5)	Poisťovňa zostavuje prehľad o umiestnení prostriedkov rezerv podľa odseku 1 a výšku prostriedkov rezerv zodpovedajúcu príslušnému spôsobu umiestnenia podľa odseku 1. Tento prehľad je poisťovňa, povinná predkladať kancelárii vždy podľa stavu k 31. marcu, k 30. júnu, k 30. septembru a k 31. decembru bežného roku do 30 dní od dátumu, ku ktorému sa vykazuje stav.

DEVIATA ČASŤ
POHĽADÁVKY A UPLATŇOVANIE NÁROKOV VOČI PLATITEĽOM POISTNÉHO V KONKURZE A VO VYROVNANÍ

§ 82	
Postúpenie pohľadávky 

1)	Pohľadávku na poistnom, pohľadávku na prirážke k poistnému, pohľadávku na poplatku z omeškania, pohľadávku na poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti a pohľadávku na pokute okrem pohľadávok zrušenej zdravotnej poisťovne (ďalej len "pohľadávka"), ktoré vznikli pred 1. januárom 2000 okrem pohľadávok na poistnom za rok 1993 vrátane penále podľa osobitného predpisu74), môže príslušná zdravotná poisťovňa za podmienok ustanovených týmto zákonom postúpiť tretej osobe.
2)	Pohľadávka podľa odseku 1 môže byť len predpísaná neuhradená pohľadávka alebo jej neuhradená časť,
a)	ak proti platobnému výmeru, ktorým bola predpísaná, nemožno z dôvodu uplynutia času uplatniť ustanovenia o opravných prostriedkoch podľa všeobecných predpisov o správnom konaní75)
b)	ktorej vymáhanie bolo v období najmenej troch rokov neúspešné.
3)	Príslušná zdravotná poisťovňa nemôže postúpiť pohľadávku, ak povolila jej zaplatenie v splátkach podľa § 26 ods. 6 a 7; to neplatí, ak sa pohľadávka stala splatnou z dôvodu nedodržania termínu splátky alebo sa zaplatila nižšia suma jednotlivej splátky, ako určila príslušná zdravotná poisťovňa.
4)	postúpení pohľadávky uvedenej v odsekoch 1 a 2 vrátane práv zo zabezpečenia pohľadávky uzatvára príslušná zdravotná poisťovňa s treťou osobou písomnú zmluvu o postúpení pohľadávky (ďalej len "zmluva") za odplatu, ktorej súčasťou je aj vysporiadanie práv zo zabezpečenia pohľadávky.
5)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže uzatvoriť zmluvu s treťou osobou, len ak táto osoba má voči tejto zdravotnej poisťovni vyrovnané všetky záväzky podľa tohto zákona.
6)	Na uzatvorenie zmluvy podľa odseku 4 sa vyžaduje predchádzajúci súhlas správnej rady príslušnej zdravotnej poisťovne.
7)	Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná bez zbytočného odkladu oznámiť postúpenie pohľadávky dlžníkovi. Súhlas dlžníka s postúpením pohľadávky sa nevyžaduje.
8)	Námietky proti pohľadávke, ktoré mohol dlžník uplatniť v čase postúpenia, zostávajú dlžníkovi zachované aj po postúpení pohľadávky.
9)	Právo nakladať s postúpenou pohľadávkou prechádza na tretiu osobu uzatvorením zmluvy a uhradením odplaty za postúpenú pohľadávku na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.
10)	Odplata za postúpenú pohľadávku nemôže byť nižšia ako 10% výšky tejto pohľadávky. Ak sa má postúpiť pohľadávka za nižšiu odplatu, ako je výška pohľadávky, príslušná zdravotná poisťovňa tak môže urobiť len s predchádzajúcim súhlasom správnej rady.
11)	Od prechodu práva nakladať s postúpenou pohľadávkou na tretiu osobu táto pohľadávka stráca charakter pohľadávky príslušnej zdravotnej poisťovne a súčasne zaniká
a)	povinnosť dlžníka splniť záväzok voči príslušnej zdravotnej poisťovni v rozsahu postúpenej pohľadávky,
b)	oprávnenie príslušnej zdravotnej poisťovne nakladať s postúpenou pohľadávkou.
12)	Od prechodu práva nakladať s postúpenou pohľadávkou na tretiu osobu vzniká
a)	povinnosť dlžníka splniť záväzok voči tretej osobe v rozsahu postúpenej pohľadávky,
b)	právo tretej osoby vyžadovať peňažné plnenie od dlžníka v rozsahu postúpenej pohľadávky,
c)	právo tretej osoby vymáhať postúpenú pohľadávku v konaniach podľa osobitného predpisu76).
13)	Na postúpenie pohľadávky podľa tohto zákona sa osobitný predpis77) nepoužije.
14)	Na účely tohto zákona sa považuje odplata za postúpenie pohľadávky
a)	na poistnom za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z poistného,
b)	na poplatku z omeškania za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z poplatku z omeškania,
c)	na poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z poplatku za nesplnenie oznamovacej povinnosti,
d)	na pokute za nesplnenie povinností v zdravotnom poistení za zdroj príslušnej zdravotnej poisťovne z pokuty za nesplnenie povinností v zdravotnom poistení.

§ 83	
Odpísanie pohľadávky

1)	Príslušná zdravotná poisťovňa môže pohľadávku odpísať z vlastného podnetu, ak je nevymožiteľná. Za nevymožiteľnú pohľadávku sa na účely tohto zákona považuje pohľadávka, pri ktorej
a)	možno predpokladať, že náklady na jej vymáhanie presiahnu výnos z vymáhania,
b)	možno predpokladať, že majetkové pomery dlžníka by neviedli ani k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky,
c)	sa bezvýsledne najmenej tri roky vedie exekúcia alebo výkon rozhodnutia podľa osobitných predpisov78),
d)	dlžník zomrel bez dedičov,
e)	vymáhanie je spojené s ťažkosťami, pričom možno predpokladať, že ďalšie vymáhanie by neviedlo ani k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky,
f)	súd zamietol návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku,
g)	výška nepresahuje 1 000 Sk, ak sa trvalo upúšťa od vymáhania pohľadávky z dôvodu, že náklady na jej vymáhanie by presiahli hodnotu pohľadávky,
h)	majetok dlžníka nepostačuje na krytie nákladov exekúcie alebo výkonu rozhodnutia podľa osobitných predpisov78) a súd exekúciu alebo výkon rozhodnutia zastaví na návrh oprávneného.
2)	Odpísaním pohľadávky podľa odseku 1 pohľadávka zaniká. Rozdiel medzi postúpenou pohľadávkou podľa § 82 a odplatou za postúpenú pohľadávku sa odpíše ku dňu úhrady odplaty za postúpenie pohľadávky na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.
3)	odpísaní pohľadávky vydá príslušná zdravotná poisťovňa rozhodnutie, ktoré sa dlžníkovi nedoručuje a je právoplatné dňom jeho vydania.
4)	Ak dlžník uhradí odpísanú pohľadávku po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia, nepovažuje sa táto úhrada za plnenie bez právneho dôvodu a dlžník nemá nárok na vrátenie uhradenej sumy.
5)	Ak sú pohľadávky príjmom štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu, príslušná zdravotná poisťovňa môže uplatniť postup podľa odseku 1 len so súhlasom ministerstva financií.

§ 84	
Započítanie a postúpenie pohľadávky

1)	Vzájomné pohľadávky, ktoré vzniknú zdravotníckym zariadeniam a zdravotným poisťovniam v súvislosti s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, sa započítavajú podľa osobitných predpisov79).
2)	Pohľadávky uvedené v odseku 1 nemožno postúpiť inej osobe, ak sa zdravotná poisťovňa a zdravotnícke zariadenie na tom v zmluve podľa § 37 dohodnú80).

§ 85	
Uplatňovanie pohľadávok

17)	Ak je na platiteľa poistného vyhlásený konkurz alebo ak sa platiteľovi poistného povolilo vyrovnanie, za pohľadávky na poistnom sa na účely konkurzného konania alebo vyrovnacieho konania považujú sumy, na ktoré zdravotnej poisťovni vznikol nárok voči platiteľovi poistného podľa zákona. Sú to:
a)	nezaplatené poistné,
b)	prirážky k poistnému, poplatky z omeškania, pokuty a poplatky za nesplnenie oznamovacej povinnosti (ďalej len "sankcia").
18)	V prípade sankcií vzťahujúcich sa na skutočnosti, ktoré nastali pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania, alebo ktoré sa vzťahujú na pohľadávky na poistnom vzniknuté pred vyhlásením konkurzu (odsek 4) alebo pred povolením vyrovnania a do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania neboli predpísané ani uložené, za pohľadávku na poistnom podľa odseku 1 sa považujú len sumy, ktoré zdravotná poisťovňa mohla predpísať alebo uložiť podľa tohto zákona do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania. Tieto sumy sa môžu považovať za pohľadávku na poistnom, len ak tento zákon zdravotnej poisťovni ukladal povinnosť predpísať alebo uložiť sankciu (odsek 1), a to do polovice najvyššej sumy sankcie, ktorú zdravotná poisťovňa bola povinná predpísať alebo uložiť.
19)	Na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania sa za záväzky z poistného považujú sumy poistného a sumy sankcií, na ktorých vrátenie má platiteľ poistného právny nárok podľa tohto zákona, a to aj keď si tento nárok neuplatnil.
20)	Na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania sa za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania považujú pohľadávky na poistnom podľa odsekov 1 a 2 vzťahujúce sa na kalendárne mesiace končiace sa pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania, ako aj časť pohľadávok na poistnom vzťahujúca sa na kalendárny mesiac, v ktorom bol vyhlásený konkurz alebo povolené vyrovnanie, a to v pomernej výške pripadajúcej na obdobie od začiatku kalendárneho mesiaca, v ktorom bol vyhlásený konkurz alebo povolené vyrovnanie, do vyhlásenia konkurzu alebo do povolenia vyrovnania.
21)	Pohľadávky na poistnom neuvedené v odseku 4 sa na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté po vyhlásení konkurzu alebo po povolení vyrovnania81).
22)	Po vyhlásení konkurzu alebo po povolení vyrovnania zdravotná poisťovňa prihlási pohľadávky na poistnom spôsobom a v lehote ustanovenej v osobitnom predpise82)
23)	Vo vyrovnacom konaní môže zdravotná poisťovňa uplatňovať pohľadávky na poistnom, ktoré sa považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred povolením vyrovnania, aj bez ich predchádzajúceho predpísania alebo uloženia platiteľovi poistného.
24)	V čase od vyhlásenia konkurzu do zrušenia konkurzu nevznikajú ani neprirastajú sankcie a zdravotná poisťovňa ich nemôže ukladať ani predpisovať. Od povolenia vyrovnania nevznikajú ani neprirastajú sankcie vzťahujúce sa na pohľadávky na poistnom, ktoré sa považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred povolením vyrovnania, ani sankcie vzťahujúce sa na skutočnosti, ktoré nastali pred povolením vyrovnania; zdravotná poisťovňa takéto sankcie nemôže ukladať ani predpisovať.
25)	Právoplatnosťou uznesenia o potvrdení vyrovnania a včasným a úplným splnením dlžníkových povinností, ktoré bol povinný plniť podľa vyrovnacieho plánu, dlžníkovi zaniká jeho povinnosť plniť pohľadávky na poistnom alebo ich časti, ktoré platiteľ poistného na základe schváleného vyrovnacieho plánu nemusí plniť. Súčasne nie je povinný plniť
a)	všetky pohľadávky na poistnom alebo ich časti, ktoré sa na účely vyrovnania považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred povolením vyrovnania a ktoré nemožno vo vyrovnaní uspokojiť, a
b)	sankcie alebo tie ich časti, ktoré sa na účely vyrovnacieho konania nepovažovali za pohľadávky na poistnom podľa odsekov 1 a 2, ak sa tieto sankcie vzťahujú na pohľadávky na poistnom, ktoré sa na účely vyrovnania považujú za pohľadávky na poistnom vzniknuté pred povolením vyrovnania.
26)	Sumy pohľadávok a sumy sankcií alebo ich časti podľa odseku 9 ani ich príslušenstvo nemožno po skončení vyrovnania dodatočne predpísať ani uložiť.

§ 86	
Účinky vyhlásenia konkurzu a povolenia vyrovnania

Ostatné účinky vyhlásenia konkurzu a povolenia vyrovnania upravuje osobitný predpis83).

DESIATA ČASŤ
KANCELÁRIA PRE DOHĽAD A SPRÁVU ČINNOSTÍ SPOLOČNÉHO ZÁUJMU

§ 87	
Zriadenie kancelárie pre dohľad a správu činností spoločného záujmu

1.	Zriaďuje sa Kancelária pre dohľad a správu činností spoločného záujmu (ďalej len Kancelária) na vykonávanie 
a.	dohľadu nad zdravotnými poisťovňami a zdravotníckymi zariadeniami [§ 96 a nasl.],
b.	správy činností spoločného záujmu zdravotných poisťovní. 
2.	Sídlom Kancelárie je Bratislava, 
3.	Kancelária sa nezapisuje do obchodného registra.

§ 88	
Poslanie kancelárie

Poslaním kancelárie je
1.	udržiavanie finančnej a cenovej stability v oblasti poskytovania zdravotníckych služieb.
2.	výkon spoločných činností vyplývajúcich zo zdravotného poistenia
3.	plnenie medzinárodných záväzkov v oblasti poskytovania a úhrady zdravotnej starostlivosti

§ 89	
Rozsah činnosti

Kancelária spoločných činností:
1)	dohliada na dodržiavanie ustanovení tohto zákona
2)	spolupracuje so štátnymi orgánmi vo veciach týkajúcich sa povinného zdravotného poistenia,
3)	vydáva povolenia a iné rozhodnutia podľa tohto zákona a dohliada na plnenie ním vydaných rozhodnutí vrátane podmienok určených v týchto rozhodnutiach,
4)	je styčný orgán pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia vo vzťahu k styčným orgánom členských štátov Európskej únie, Nórska, Lichtenštajnska, Islandu a Švajčiarska na komunikáciu medzi príslušnými zdravotnými poisťovňami, 
5)	plní záväzky zdravotných poisťovní voči poskytovateľom zdravotnej starostlivosti
a)	 pri poskytnutí neodkladnej zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi v členských štátoch Európskej únie a v Nórsku, Lichtenštajnsku, Islande a vo Švajčiarsku, 
b)	pri poskytnutí neodkladnej zdravotnej starostlivosti v zmluvnom zdravotníckom zariadení poskytnutej poistencovi z členských štátov Európskej únie a z Nórska, Lichtenštajnska, Islandu a zo Švajčiarska,
6)	plní ďalšie záväzky zdravotných poisťovní v oblasti zdravotníctva vyplývajúce z medzinárodných zmlúv o sociálnom zabezpečení (poistení) a z medzinárodných zmlúv o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. 
7)	určuje spôsob vykazovania poistného,
8)	schvaľuje vzor preukazu poistenca,
9)	vedie a spravuje 
a)	účet prerozdeľovania povinného zdravotného poistenia a prerozdeľuje poistné na povinné zdravotné poistenie podľa pohlavia a vekovej štruktúry všetkých poistencov násobeného indexom rizika nákladov (ďalej len „účet prerozdeľovania“),
b)	Fond plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom a vykonáva jeho ročné zúčtovanie
c)	Fond na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov zdravotných poisťovní a uhrádza zdravotníckym zariadeniam zmluvne realizované výkony
d)	centrálny register poistencov,
e)	zoznam zdravotných poisťovní, ktoré vykonávajú verejné zdravotné poistenie 
f)	zoznam poskytovateľov zdravotnej starostlivosti,
g)	zoznam kódov lekárov a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti,
h)	register príslušných inštitúcií členských štátov,
i)	register zvlášť finančne náročných výkonov a spracováva metodiku jeho tvorby a permanentnej aktualizácie 
j)	čakacie listy na zvlášť finančne náročné výkony 
10)	vydáva Vestník kancelárie,
11)	ustanovuje dátové rozhrania pre vykazovanie a spracovanie zdravotníckych výkonov, lekárskych predpisov a poukazov
12)	plní štatistické úlohy pri vykonávaní povinného zdravotného poistenia, ktoré určí tento zákon a ministerstvo zdravotníctva,
13)	spolupracuje s ministerstvom zdravotníctva a ministerstvom financií na príprave všeobecne záväzných právnych predpisov týkajúcich sa verejného zdravotného poistenia,
14)	predkladá ministerstvu zdravotníctva požiadavky a podklady na zmeny všeobecne záväzných právnych predpisov týkajúce sa
a)	zmeny spôsobu úhrad zdravotnej starostlivosti,
b)	sektorového financovania zdravotnej starostlivosti,
c)	hospodárneho a efektívneho predpisovania liekov a zdravotníckych pomôcok, ako i riešenie chorôb celospoločenského významu, na základe údajov zdravotných poisťovní, 
d)	regulácie cien zdravotnej starostlivosti,
e)	jednotnej metodiky výkazníctva zdravotných poisťovní,
f)	indexov rizika nákladov,
g)	metodiky prerozdeľovania poistného na povinné zdravotné poistenie a správu osobitného účtu,
15)	metodicky usmerňuje náplň zmlúv uzatváraných medzi zdravotnými poisťovňami a zdravotníckymi zariadeniami,
16)	Metodicky a administratívne zabezpečuje 
a)	výkon činností stáleho rozhodcovského súdu84) [§ 113]
b)	výkon činností inštitútu dohodovacieho konania [§ 111],
17)	vypracováva návrh zásad revíznej činnosti zdravotných poisťovní,
18)	zostavuje a predkladá Národnej rade SR a Vláde SR: 
a)	správu o činnosti kancelárie za obdobie predchádzajúceho kalendárneho roka každoročne do 31. mája,
a)	správu o stave vykonávania verejného zdravotného poistenia za obdobie predchádzajúceho kalendárneho roka každoročne do 30. júna,
b)	rozpočet kancelárie, do 31. mája na nasledujúci rok (§ ods. ).
c)	súhrnnú správu z poistných rozpočtov povinného zdravotného poistenia a súhrnnú správu zo správ o hospodárení povinného zdravotného poistenia § 110],
15)	poskytuje bezplatne požadované informácie a údaje ministerstvu zdravotníctva ministerstvu financií a zdravotným poisťovniam,
16)	prideľuje číselné kódy
a)	zdravotným poisťovniam,
b)	zdravotníckym zariadeniam
c)	lekárom,
17)	odporúča ministerstvu zdravotníctva zaviesť nútenú správu nad zdravotnou poisťovňou, alebo zdravotníckym zariadením

§ 90	
Výkon činnosti

1)	Kancelária spoločných činností vykonáva svoju činnosť samosprávnymi orgánmi a výkonnými orgánmi.
2)	Samosprávne orgány kancelárie sú
a) 	správna rada,
b) 	dozorná rada,
3)	Organizačnú štruktúru kancelárie a činnosť samosprávnych orgánov a výkonných orgánov upraví organizačný poriadok kancelárie, ktorý schváli správna rada
4)	Činnosť samosprávnych orgánov a výkonných orgánov kancelárie upraví štatút. 
5)	Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov kancelárie sa vzťahuje osobitný predpis85)
6)	Pri plnení úloh, ktoré patria do pôsobnosti kancelárie, postupuje kancelária nestranne a nezávisle od štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy, iných orgánov verejnej moci a od ďalších právnických osôb alebo fyzických osôb; štátne orgány, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej moci ani ďalšie právnické osoby alebo fyzické osoby nesmú neoprávnene zasahovať do činnosti kancelárie.

§ 91	
Orgány

1)	Orgánmi kancelárie sú
a)	správna rada,
b)	dozorná rada,
c)	predseda kancelárie,
2)	Funkčné obdobie samosprávnych orgánov je päťročné. Začína plynúť odo dňa skončenia funkčného obdobia predchádzajúceho. samosprávneho orgánu. Ak je samosprávny orgán zvolený až po skončení funkčného obdobia predchádzajúceho samosprávneho orgánu, funkčné obdobie mu začína plynúť odo dňa jeho zvolenia.
3)	Správna rada sa skladá z troch členov navrhnutých poisťovňami, troch členov navrhnutých komorami a inými reprezentatívnymi združeniami a asociáciami pôsobiacimi v zdravotníctve a tromi členmi navrhnutými vládou Slovenskej republiky. 
4)	Správna rada je zvolená, ak Národná rada Slovenskej republiky zvolí aspoň nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov poisťovní a reprezentatívnych komôr a združení pôsobiacich v zdravotníctve a nadpolovičnú väčšinu členov zo zástupcov štátu.
5)	Dozorná rada sa skladá z dvoch členov navrhnutých poisťovňami, dvoch členov navrhnutých komorami a inými reprezentatívnymi združeniami a asociáciami pôsobiacimi v zdravotníctve a dvoch členov navrhnutých vládou Slovenskej republiky. Dozorná rada je zvolená, ak Národná rada Slovenskej republiky zvolí aspoň nadpolovičnú väčšinu jej členov.
6)	Ak uvedené orgány nepredložia Národnej rade Slovenskej republiky na jej vyžiadanie návrhy na členov správnej a dozornej rady do 60 dní pred skončením funkčného obdobia správnej a dozornej rady alebo do 30 dní od jej odvolania, Národná rada Slovenskej republiky ich môže zvoliť aj bez návrhu týchto orgánov.
7)	Ustanovujúcu schôdzu správnej a dozornej rady zvolá ministerstvo zdravotníctva do 15 dní od zvolenia správnej a dozornej rady.
8)	Členstvo v samosprávnych orgánoch je nezlučiteľné so zamestnaním vo výkonných orgánoch kancelárie.
9)	Členovia majú nárok na úhradu nákladov spojených s činnosťou v samosprávnom orgáne. Za výkon funkcie v samosprávnom orgáne možno členovi samosprávneho orgánu priznať odmenu mesačne do výšky dvojnásobku priemernej mzdy
10)	Výkon funkcie v samosprávnom orgáne sa považuje za prekážku v práci z dôvodov všeobecného záujmu, pri ktorej patrí zamestnancovi voľno s náhradou mzdy.
11)	Práva a povinnosti členov samosprávnych orgánov určujú rokovacie poriadky samosprávnych orgánov.
12)	Predsedov a podpredsedov samosprávnych orgánov si samosprávne orgány volia z radov svojich členov.
13)	Samosprávne orgány sú schopné uznášať sa, ak je prítomná nadpolovičná väčšina členov samosprávnych orgánov. Na prijatie uznesenia sa vyžaduje súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov. V prípade rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu alebo v jeho neprítomnosti hlas podpredsedu.
14)	Člen samosprávneho orgánu môže vykonávať rovnakú funkciu najviac v dvoch po sebe nasledujúcich funkčných obdobiach; člen správnej rady nemôže byť v nasledujúcom funkčnom období členom dozornej rady.
15)	Členstvo v samosprávnom orgáne zaniká
a)	uplynutím funkčného obdobia samosprávneho orgánu,
b)	odvolaním,
c)	písomným vzdaním sa členstva v samosprávnom orgáne,
d)	smrťou.
16)	Za člena správnej a dozornej rady môže byť vymenovaná fyzická osoba s náležitými odbornými vedomosťami a skúsenosťami oblasti zdravotníctva alebo v oblasti finančníctva, ktorá má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu a ktorá je bezúhonná. Za náležité odborné vedomosti a skúsenosti sa považuje úplné vysokoškolské vzdelanie univerzitného zamerania a najmenej päť rokov praxe v riadiacej, vedeckej alebo pedagogickej funkcii v oblasti zdravotníctva alebo v oblasti finančníctva. Za bezúhonnú sa považuje fyzická osoba, ktorá nebola právoplatne odsúdená za úmyselný trestný čin, bezúhonnosť sa preukazuje odpisom z registra trestov.
17)	Funkcia člena správnej a dozornej rady je nezlučiteľná s funkciou 
a)	ústavného činiteľa SR,
b)	sudcu a prokurátora
c)	povolaním alebo so zamestnaním v štátnom orgáne, orgáne územnej samosprávy alebo v inom orgáne verejnej moci, ktorá môže byť v rozpore s výkonom funkcie člena správnej, alebo dozornej rady., 
18)	Funkcia člena správnej a dozornej rady je nezlučiteľná aj s členstvom alebo funkciou v orgáne právnickej osoby vykonávajúcej 
a)	podnikateľskú činnosť, 
b)	hospodársku alebo zárobkovú činnosť ktorá môže byť v rozpore s výkonom funkcie člena správnej, alebo dozornej rady.
19)	Ak člen správnej, alebo dozornej rady, v čase jeho vymenovania do tejto funkcie zastáva alebo vykonáva funkciu, povolanie, zamestnanie alebo činnosť, ktorá je nezlučiteľná s funkciou člena správnej a dozornej rady, je povinný bezodkladne preukázateľne urobiť právny úkon smerujúci k ukončeniu každej takej funkcie, povolania, zamestnania alebo činnosti a je povinný bezodkladne zanechať každú takú funkciu, povolanie, zamestnanie alebo činnosť.
20)	Člena správnej a dozornej rady možno z jeho funkcie odvolať len v prípade, ak
a)	bol právoplatným rozsudkom súdu odsúdený za úmyselný trestný čin,
b)	prestal spĺňať predpoklady na výkon funkcie člena správnej, alebo dozornej rady
c)	začal vykonávať funkciu, povolanie, zamestnanie alebo činnosť, ktorá je nezlučiteľná s funkciou člena správnej, alebo dozornej rady.
21)	Členovia správnej a dozornej rady nesmú v súvislosti s výkonom svojej funkcie alebo s činnosťou kancelárie požadovať ani prijímať pokyny od štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy alebo žiadnych iných orgánov verejnej moci ani od ďalších právnických osôb alebo fyzických osôb. Štátne orgány, orgány územnej samosprávy a žiadne iné orgány verejnej moci ani ďalšie právnické osoby alebo fyzické osoby nesmú ovplyvňovať kanceláriu ani členov správnej a dozornej rady v súvislosti s výkonom ich funkcie alebo s činnosťou kancelárie

§ 92	
Rokovanie samosprávnych orgánov

1)	Rokovaniu správnej rady a dozornej rady predsedá predseda, v jeho neprítomnosti podpredseda. Správna rada a dozorná rada prijíma svoje rozhodnutia väčšinou hlasov vymenovaných členov. Samosprávne orgány sú uznášaniaschopné, keď je prítomná nadpolovičná väčšina členov. Pri rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedajúceho.
2)	Rokovací poriadok správnej a dozornej rady môže ustanoviť prípady, kedy je na prijatie rozhodnutia potrebný súhlas všetkých jej členov, prípadne ustanoviť inú majoritu pri hlasovaní.
3)	Člen správnej a dozornej rady môže písomne splnomocniť iného člena Správnej a dozornej rady, aby ho zastupoval na rokovaní a hlasovaní.
4)	Rokovanie správnej a dozornej rady je neverejné. Na rokovaní správnej rady sa môže zúčastniť člen vlády poverený vládou, osoby uvedené v rokovacom poriadku a ďalšie osoby, ktoré na svoje rokovanie prizve správna a dozorná rada.
5)	Správna rada zasadá pravidelne najmenej raz za štvrťrok. Rokovanie správnej rady zvoláva a vedie jej predseda, v jeho neprítomnosti podpredseda správnej rady. 
6)	Predseda správnej rady je povinný zvolať mimoriadne rokovanie správnej rady na základe písomného návrhu ministra zdravotníctva, predsedu kancelárie, dozornej rady alebo najmenej troch ďalších členov správnej rady do siedmich dní od doručenia písomného návrhu; ak predseda správnej rady túto povinnosť nesplní, rokovanie správnej rady zvolá bez zbytočného odkladu podpredseda správnej rady.
7)	Na zasadaní správnej rady a na mimoriadnom zasadaní správnej rady sa zúčastňuje predseda kancelárie a predseda dozornej rady.
8)	Správna rada schvaľuje 
a)	správu o činnosti kancelárie,
b)	správu o stave vykonávania verejného zdravotného poistenia,
9)	Správna rada ďalej
a)	určuje výšku príspevku zdravotných poisťovní na výkon činností kancelárie
b)	schvaľuje súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov zdravotných poisťovní a súhrnnú správu zo správ o hospodárení zdravotných poisťovní,
c)	určuje a schvaľuje ročný plán realizácie zvlášť finančne náročných výkonov a v prípade potreby jeho štrukturálnu zmenu v priebehu roka
d)	schvaľuje ročnú správu Kancelárie o 
i)	čerpaní fondu na úhradu zvlášť finančne náročných výkonov
ii)	zúčtovaní fondu plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom
e)	navrhuje audítora na vypracovanie ročnej účtovnej závierky kancelárie návrh predkladá dozornej rade na schválenie, 
f)	vyjadruje sa k návrhu rozpočtu kancelárie,
g)	vyjadruje sa k návrhu správy o hospodárení kancelárie,
h)	vymenúva a odvoláva predsedu kancelárie a zástupcu predsedu kancelárie, 
i)	rokuje o veciach predložených predsedom kancelárie a dozornou radou,
j)	schvaľuje vnútorné predpisy kancelárie, najmä organizačný poriadok, pracovný poriadok, mzdový poriadok pre zamestnancov kancelárie, pravidlá financovania a hospodárenia kancelárie,
k)	schvaľuje rokovací poriadok správnej rady.
10)	Dozorná rada
a)	kontroluje dodržiavanie
i)	štatútu kancelárie,
ii)	tohto zákona a iných všeobecne záväzných právnych predpisov výkonnými orgánmi kancelárie,
iii)	vnútorných predpisov kancelárie a predkladá stanoviská správnej rade o výsledkoch svojej činnosti, bezodkladne informuje správnu radu spolu s návrhmi na rozhodnutie o nevyhnutných opatreniach na odstránenie zistených nedostatkov,
iv)	hospodárenie kancelárie s finančnými prostriedkami.
b)	schvaľuje rozpočet kancelárie,
c)	vyjadruje sa k správe o činnosti kancelárie a svoje stanovisko predkladá správnej rade, 
d)	schvaľuje správu o hospodárení kancelárie,
e)	schvaľuje audítora na overenie ročnej účtovnej závierky na návrh správnej rady,
f)	schvaľuje ročnú účtovnú závierku overenú audítorom,
g)	predkladá predsedovi kancelárie správu o svojej kontrolnej činnosti,
h)	schvaľuje rokovací poriadok dozornej rady.
11)	Členovia dozornej rady sú oprávnení zisťovať stav a spôsob hospodárenia kancelárie, najmä nazerať do dokladov a záznamov týkajúcich sa hospodárenia kancelárie a požadovať potrebné vysvetlenia od zamestnancov kancelárie a od členov správnej rady.
12)	Ak dozorná rada pri svojej činnosti zistí porušenie právnych predpisov v činnosti kancelárie, bez zbytočného odkladu o tom informuje predsedu kancelárie.
13)	Rokovania dozornej rady sa konajú najmenej raz štvrťročne.
14)	Rokovanie dozornej rady zvoláva a vedie jej predseda, v jeho neprítomnosti podpredseda dozornej rady. Predseda dozornej rady je povinný tiež zvolať rokovanie dozornej rady na základe písomného návrhu najmenej troch členov dozornej rady alebo na základe písomného návrhu predsedu kancelárie do siedmich dní od doručenia písomného návrhu; ak predseda dozornej rady túto povinnosť nesplní, rokovanie dozornej rady zvolá bez zbytočného odkladu podpredseda dozornej rady.

§ 93	
Predseda kancelárie

1.	predkladá správnej rade rozpočet kancelárie na zaujatie stanoviska a dozornej rade na schválenie,
2.	vyjadruje sa k návrhu správy o hospodárení kancelárie a predkladá ho dozornej rade na schválenie,
3.	rozhoduje o zriaďovaní pobočiek kancelárie, ich územných obvodoch a sídlach
4.	vymenúva a odvoláva po predchádzajúcom prerokovaní so správnou radou riaditeľa pobočky kancelárie,
5.	rozhoduje o rozkladoch proti rozhodnutiam kancelárie vydaným v prvom stupni, a to na návrh ním ustanovenej poradnej komisie,
6.	rozhoduje o ďalších veciach, ak nie sú zverené týmto zákonom do pôsobnosti iného orgánu kancelárie.
7.	Podpredseda kancelárie zastupuje predsedu 
a.	v rozsahu určenom predsedom kancelárie, 
b.	v plnom rozsahu jeho práv a povinností, ak predseda kancelárie
i.	nie je vymenovaný, 
ii.	nevykonáva svoju funkciu dlhšie ako 30 kalendárnych dní,

§ 94	
Hospodárenie kancelárie

1)	Kancelária hospodári s majetkom kancelárie. Pri hospodárení s týmto majetkom je kancelária povinná zachovávať hospodárnosť a efektívnosť jeho použitia.
2)	Majetok kancelárie tvorí súhrn majetkových hodnôt, a to nehnuteľných vecí, hnuteľných vecí, pohľadávok a iných práv a iných hodnôt oceniteľných peniazmi.
3)	Kancelária hospodári podľa rozpočtu schváleného dozornou radou na príslušný kalendárny rok. Ak rozpočet na príslušný kalendárny rok nebol schválený do 31. decembra bežného roka, kancelária hospodári v období od 1. januára nasledujúceho roka až do schválenia rozpočtu kancelárie podľa rozpočtového provizória, ktorým je rozpočet kancelárie schválený dozornou radou na predchádzajúci kalendárny rok.
4)	Výsledkom hospodárenia kancelárie za účtovné obdobie je zisk alebo strata. O úhrade straty rozhoduje dozorná rada. Ak sa podľa účtovnej závierky skončí hospodárenie kancelárie ziskom, tento zisk je zdrojom financovania kancelárie v nasledujúcich účtovných obdobiach.
5)	Príjmami kancelárie sú
a)	príspevky zdravotných poisťovní na činnosť kancelárie [§ 59 ods.2)b)],
b)	úroky z omeškania,
c)	poplatky za úkony v konaní kancelárie,
d)	zisk z predchádzajúcich účtovných období.
6)	Výdavkami kancelárie sú
a)	splatné nároky na odmeny za výkon funkcie v kancelárii,
b)	splatné nároky na mzdy zamestnancov kancelárie,
c)	výdavky na činnosť kancelárie.
7)	Kancelária nesmie vykonávať podnikateľskú činnosť, ani prijímať a poskytovať úvery, uzavierať zmluvy o tichom spoločenstve, vydávať cenné papiere, akceptovať alebo prijímať zmenky.
8)	Finančné prostriedky kancelárie sa vedú na účte v štátnej pokladnici a môžu sa používať len na úhradu výdavkov kancelárie.

§ 95	
Účtovníctvo a audit

1)	Kancelária je povinná
a)	viesť účtovníctvo podľa osobitného predpisu; účtovná závierka musí byť overená audítorom,
b)	zostavovať priebežnú účtovnú závierku v skrátenej štruktúre21) k poslednému dňu kalendárneho štvrťroka a vyhotovovať priebežnú správu,27) 
c)	denne prepočítavať záväzky a pohľadávky voči zahraničným subjektom, vyjadrené v cudzej mene na slovenské koruny podľa kurzu vyhláseného Národnou bankou Slovenska platného k tomuto dňu.
2)	Kancelária je povinná oznámiť Najvyššiemu kontrolnému úradu, ktorý audítor bol poverený overením účtovnej závierky, a to do 30. júna kalendárneho roka, za ktorý sa má audit vykonať. Najvyšší kontrolný úrad je oprávnený do 30 dní odo dňa doručenia tohto oznámenia odmietnuť výber audítora. Do 15 dní od doručenia rozhodnutia o odmietnutí audítora je kancelária povinná oznámiť Najvyššiemu kontrolnému úradu nového audítora schváleného správnou radou. Ak Najvyšší kontrolný úrad odmietne aj výber ďalšieho audítora, Najvyšší kontrolný úrad určí, ktorý audítor overí účtovnú závierku.
3)	Audítor, ktorý overuje účtovnú závierku kancelárie, je povinný informovať Najvyšší kontrolný úrad o skutočnosti, ktorá
a)	svedčí o porušení všeobecne záväzných právnych predpisov kanceláriou,
b)	môže viesť k vyjadreniu výhrad voči účtovnej závierke.

§ 96	
Dohľad

1)	Kancelária v rámci výkonu dohľadu nad zdravotnou starostlivosťou vykonáva nad zdravotnými poisťovňami, poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, distribučnými firmami a poistencami
a)	dohľad na mieste 
b)	dohľad na diaľku 
2)	Dohľadom na mieste sa rozumie získavanie informácií spravidla priamo u dohliadaného subjektu alebo od jeho zamestnancov a vyhodnocovanie takto získaných informácií.
3)	Dohľadom na diaľku sa rozumie získavanie a vyhodnocovanie informácií o dohliadanom subjekte na základe hlásení, výkazov a iných podkladov predkladaných kancelárii na základe tohto zákona.
4)	Dohľad na mieste vykonávajú zamestnanci kancelárie a prizvané osoby (ďalej len „osoba oprávnená na výkon dohľadu“) na základe písomného poverenia kancelárie. Prizvanými osobami môžu byť zamestnanci iných právnických osôb alebo fyzické osoby s ich súhlasom.
5)	Osoby oprávnené na výkon dohľadu musia mať ukončené vysokoškolské štúdium v študijných programov druhého stupňa v študijných odboroch ekonomického alebo právnického smeru, prípadne humánneho lekárstva a najmenej päťročnú prax v príslušnom odbore, ak ďalej nie je ustanovené inak.
6)	Kancelária zodpovedá za škodu, ktorú spôsobili osoby oprávnené na výkon dohľadu pri výkone svojich oprávnení dohliadanej osobe. 

§ 97	
Vylúčenie z výkonu dohľadu

1)	Osoba oprávnená na výkon dohľadu je vylúčená z výkonu dohľadu, ak so zreteľom na jej vzťah k veci, k zdravotnej poisťovni, platiteľovi poistného, k poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, alebo k ich zamestnancom možno mať pochybnosť o jej nezaujatosti.
2)	Ak je osoba oprávnená na výkon dohľadu vylúčená z výkonu dohľadu podľa odseku 1, nesmie vykonávať dohľad ani úkony súvisiace s dohľadom; je povinná oznámiť svoje vylúčenie z výkonu dohľadu a skutočnosti, pre ktoré je vylúčená z výkonu dohľadu, bez zbytočného odkladu kancelárii. 
3)	Ak má dohliadaná osoba pochybnosť o nezaujatosti osoby oprávnenej na výkon dohľadu, môže podať kancelárii písomné námietky s uvedením dôvodu.
4)	Osoba oprávnená na výkon dohľadu, ktorá sa dozvie o skutočnostiach odôvodňujúcich jej vylúčenie z výkonu dohľadu alebo proti ktorej bola podaná námietka podľa odseku 3, je oprávnená uskutočniť pri výkone dohľadu len úkony, ktoré nepripúšťajú odklad.
5)	oznámení podľa odseku 2 a námietkach podľa odseku 3 rozhodne kancelária do piatich dní odo dňa doručenia oznámenia a námietok.
6)	Na rozhodovanie podľa odseku 5 sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.86)

§ 98	
Práva a povinnosti osoby určenej na dohľad

1)	Osoba oprávnená na výkon dohľadu je oprávnená
a)	vstupovať v sprievode dohliadanej osoby alebo osoby poverenej dohliadanou osobou na pozemky, do budov a iných priestorov vrátane dopravných prostriedkov, v ktorých dohliadaná osoba zabezpečuje svoju činnosť; nedotknuteľnosť obydlia nesmie byť výkonom tohto oprávnenia dotknutá,
b)	vyžadovať od dohliadanej osoby a jej zamestnancov, aby jej v určenej lehote poskytli
i)	doklady vrátane ich rovnopisov, iné písomnosti a informácie vrátane informácií na elektronických nosičoch dát, ktoré sú potrebné na účely dohľadu, 
ii)	vysvetlenia, vyjadrenia, ústne a písomné informácie k predmetu dohľadu a k zisteným nedostatkom,
c)	vyžadovať súčinnosť dohliadanej osoby a jej zamestnancov; súčinnosť však nemožno vyžadovať, ak by tým bol ohrozený život alebo zdravie osôb, alebo ak by tým bola porušená zákonom uložená povinnosť zachovávať mlčanlivosť, ak osoby poskytujúce súčinnosť neboli zbavené povinnosti zachovávať mlčanlivosť podľa zákona,
d)	nahliadať do dokumentácie zdravotnej poisťovne,
e)	nahliadať do účtovných dokladov a iných dokladov platiteľov poistného týkajúcich sa platenia, odvádzania, ročného zúčtovania a vykazovania poistného,
f)	nahliadať do zdravotnej dokumentácie alebo požiadať o výpis zo zdravotnej dokumentácie.

2)	Osoba oprávnená na výkon dohľadu je povinná
a)	preukázať sa dohliadanej osobe najneskôr pri začatí dohľadu služobným preukazom a písomným poverením kancelárie na výkon dohľadu,
b)	vydať dohliadanej osobe potvrdenie o prevzatí dokladov, iných písomností a vecí premiestňovaných mimo priestorov dohliadanej osoby a zabezpečiť ich ochranu pred stratou, zničením, poškodením a zneužitím; ak prevzaté doklady, iné písomnosti a veci už nie sú potrebné na ďalší výkon dohľadu, kancelária je povinná ich bez zbytočného odkladu vrátiť dohliadanej osobe,
c)	vyhotoviť protokol o vykonanom dohľade (ďalej len "protokol"), doručiť dohliadanej osobe jedno vyhotovenie tohto protokolu, určiť primeranú lehotu, najmenej tri pracovné dni, dohliadanej osobe na predloženie písomných námietok k údajom uvedeným v protokole a preveriť opodstatnenosť písomných námietok.

§ 99	
Práva a povinnosti dohliadaných osôb

1)	Dohliadaná osoba je povinná
a)	umožniť osobe oprávnenej na výkon dohľadu výkon oprávnení podľa [§ 96],
b)	zdržať sa konania, ktoré by mohlo mariť výkon dohľadu,
c)	utvárať vhodné materiálne a technické podmienky na výkon dohľadu,
d)	zúčastniť sa na základe požiadania osoby oprávnenej na výkon dohľadu prerokovania protokolu.
2)	Dohliadaná osoba a jej zamestnanci majú právo počas výkonu dohľadu, najneskôr však v čase oboznámenia sa s protokolom, písomne sa vyjadriť k zisteniam osoby oprávnenej na výkon dohľadu.

§ 100	
Protokol

1)	Protokol obsahuje
a)	označenie (identifikáciu) osoby oprávnenej na výkon dohľadu,
b)	označenie dohliadanej osoby,
c)	miesto a čas vykonania dohľadu,
d)	predmet dohľadu,
e)	dohliadané obdobie,
f)	mená, priezviská a podpisy osôb oprávnených na výkon dohľadu, ktoré dohľad vykonali,
g)	zistené nedostatky pri výkone dohľadu, 
h)	uložené nápravné opatrenia
i)	dátum vypracovania protokolu.
2)	Súčasťou protokolu uloženého v kancelárii je doklad o doručení protokolu dohliadanej osobe a prípadné písomné námietky predložené dohliadanou osobou.
3)	Dohľad je skončený v deň prerokovania písomných námietok dohliadanej osoby proti protokolu 
4)	Protokol sa uchováva v kancelárii 10 rokov po skončení dohľadu.

§ 101	
Trovy výkonu dohľadu

Trovy spojené s výkonom dohľadu, ktoré vznikli kancelárii, znáša kancelária. Trovy spojené s výkonom dohľadu, ktoré vznikli dohliadanej osobe, znáša dohliadaná osoba.

§ 102	
Podmienky na uloženie sankcií a opatrení

1)	Ak kancelária zistí nedostatky v činnosti zdravotnej poisťovne, alebo zdravotníckeho zariadenia, ktoré vyplývajú z nedodržiavania ustanovení tohto zákona, osobitného predpisu alebo podmienok určených v povolení, môže podľa závažnosti, miery zavinenia a povahy zistených nedostatkov uložiť
a)	opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov,
b)	povinnosť predkladať osobitné výkazy, hlásenia a správy,
c)	povinnosť vykonať opravu účtovných záznamov,
d)	povinnosť skončiť nepovolenú činnosť,
e)	povinnosť vypracovať ozdravný plán,
f)	pokutu.
2)	Ak kancelária zistí nedostatky v činnosti poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktoré vyplývajú z nedodržiavania ustanovení osobitných predpisov,29) podľa závažnosti, miery zavinenia a povahy zistených nedostatkov môže podať u príslušného orgánu návrh na uloženie pokuty, návrh na dočasné pozastavenie alebo zrušenie povolenia, dočasné pozastavenie alebo zrušenie licencie, pozastavenie činnosti alebo návrh na pozastavenie alebo zrušenie iného oprávnenia; takýto návrh kancelárie je pre príslušný orgán záväzný.
3)	Príslušný orgán podľa odseku 2 oprávnený na uloženie pokuty, vydanie povolenia, licencie alebo iného oprávnenia je povinný návrhu kancelárie vyhovieť do 30 dní odo dňa jeho prijatia; ak návrhu kancelárie nevyhovie, je povinný o tom vydať rozhodnutie. Právoplatné rozhodnutie príslušného orgánu je preskúmateľné súdom podľa osobitného predpisu.
4)	Sankcie a opatrenia ustanovené v odseku 1 a 2 môže kancelária podľa povahy veci udeliť samostatne, súčasne a opakovane. 

§ 103	
Ozdravný plán

1)	Kancelária nariadi zdravotnej poisťovni, aby predložila na schválenie ozdravný plán, ak zdravotná poisťovňa
a)	závažným spôsobom neplní schválený obchodno-finančný plán alebo neplní povinnosti ustanovené týmto zákonom alebo osobitnými predpismi a vzniknutá situácia môže ohroziť schopnosť zdravotnej poisťovne plniť záväzky vyplývajúce z vykonávania verejného, alebo nepovinného zdravotného poistenia,
b)	má hodnotu vlastných zdrojov nižšiu, ako je minimálna miera platobnej schopnosti, 
c)	vykazuje straty, ktorých výška by pri úhrade týchto strát z disponibilných prostriedkov zdravotnej poisťovne viedla k zníženiu vlastného imania pod hodnotu základného imania. 
2)	Ozdravný plán musí schváliť predstavenstvo zdravotnej poisťovne a dozorná rada zdravotnej poisťovne. Zdravotná poisťovňa je povinná predložiť tento ozdravný plán kancelárii v lehote ním určenej. Kancelária je povinná do 10 dní od doručenia ozdravného plánu schváleného predstavenstvom zdravotnej poisťovne a dozornou radou zdravotnej poisťovne ozdravný plán schváliť alebo zamietnuť. Ak kancelária v tejto lehote predložený ozdravný plán nezamietne, považuje sa ozdravný plán za schválený.
3)	Ozdravný plán kancelária nariadi zdravotníckemu zariadeniu, ktoré závažným spôsobom neplní schválený obchodno-finančný plán alebo neplní povinnosti ustanovené týmto zákonom alebo osobitnými predpismi a vzniknutá situácia môže ohroziť schopnosť zdravotníckeho zariadenia plniť úlohy pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Zdravotnícke zariadenie je povinné predložiť ozdravný plán v lehote kanceláriou určenej. Kancelária je povinná do 10 dní od doručenia ozdravného plánu zdravotníckym zariadením, ozdravný plán schváliť alebo zamietnuť. Ak kancelária v tejto lehote predložený ozdravný plán nezamietne, považuje sa ozdravný plán za schválený.

§ 104	
Nútená správa

1)	Kancelária môže doporučiť ministerstvu zdravotníctva zavedenie nútenej správy nad zdravotnou poisťovňou, zdravotníckym zariadením alebo distribučnou firmou ak dohliadaný subjekt nesplnil opatrenia ozdravného plánu, alebo kancelária ozdravný plán zamietla, alebo ak nedostatky dohliadaného subjektu ohrozujú bezpečné fungovanie verejného zdravotného poistenia, a poskytovania zdravotnej starostlivosti.
2)	Začatie konania o zavedení nútenej správy nad zdravotnou poisťovňou, alebo zdravotníckym zariadením, distribučnou firmou sa neoznamuje.
3)	Nútená správa sa zavádza okamihom doručenia rozhodnutia ministerstva zdravotníctva o zavedení nútenej správy ,od toho dňa je zavedenie nútenej správy účinné voči každému.
4)	Výrok právoplatného rozhodnutia o zavedení nútenej správy ministerstvo zdravotníctva bezodkladne uverejní vo Vestníku ministerstva, najmenej v jednom denníku s celoštátnou pôsobnosťou a vo verejne prístupných priestoroch sídla zdravotnej poisťovne, alebo zariadenia, nad ktorou bola zavedená nútená správa. Subjekty, ktoré ministerstvo o uverejnenie takého rozhodnutia požiada, sú povinné tejto žiadosti vyhovieť.

§ 105	
Plnenie úloh vo vzťahu k členskému štátu

1)	Kancelária spravuje spoločný fond plnenia záväzkov vo vzťahu k členským štátom [§ 57 a § 105] povinne tvorený zdravotnými poisťovňami
2)	Kancelária vykonáva do 31.3. nasledujúceho roku ročné zúčtovanie čerpania fondu voči jednotlivým zdravotným poisťovniam
3)	Preplatky zdravotných poisťovní odvádza po schválení ročného zúčtovania správnou radou na účet ich základného fondu [§ 56] najneskôr do 30.4. bežného roku.
4)	Nedoplatky sú zdravotné poisťovne povinné uhradiť zo základného fondu na spoločný fond Kancelárie, najneskôr do 30.4. bežného roku.
5)	Kancelária vykonáva úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencovi v členskom štáte. Kancelária uhrádza príslušnej inštitúcii členského štátu náklady za zdravotnú starostlivosť za poistenca, ktorého povinné zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, poskytnutú v zdravotníckom zariadení v členskom štáte
a)	pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave, alebo
b)	na základe predchádzajúceho súhlasu príslušnej zdravotnej poisťovne.
6)	Kancelária vykonáva úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej cudzincovi v Slovenskej republike Kancelária uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady na zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia členského štátu, bezodkladne po obdržaní úhrady od príslušnej inštitúcie členského štátu. 
7)	Kancelária spoločných činností z finančných prostriedkov štátneho rozpočtu uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady za zdravotnú starostlivosť poistencovi, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia iného než členského štátu, s ktorým Slovenská republika uzatvorila medzinárodnú dohodu so záväzkom úhrady zdravotnej starostlivosti, na základe dokladu do 30 dní odo dňa jeho doručenia. 
8)	Kancelária spoločných činností zúčtováva náklady za zdravotnú starostlivosť podľa odseku s ministerstvom zdravotníctva za kalendárny štvrťrok. 

§ 106	
Úhrada zdravotnej starostlivosti poistencovi vylúčenému z povinného zdravotného poistenia v Slovenskej republike

1)	Kancelária spoločných činností uhrádza zdravotníckemu zariadeniu v Slovenskej republike náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poistencovi s trvalým pobytom v Slovenskej republike vylúčenému z povinného zdravotného poistenia podľa tohto zákona, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte, bezodkladne po obdržaní úhrady od príslušnej inštitúcie v členskom štáte. 
2)	Kancelária spoločných činností fakturuje náklady za zdravotnú starostlivosť podľa odseku 1 príslušnej inštitúcii v členskom štáte po obdržaní dokladu od zdravotníckeho zariadenia.
3)	Kancelária spoločných činností uhrádza príslušnej inštitúcii v členskom štáte aj náklady za zdravotnú starostlivosť poskytnutú poberateľovi dôchodku podľa osobitných predpisov a členovi jeho rodiny s trvalým pobytom v členskom štáte, ktorého povinné zdravotné poistenie vykonáva príslušná inštitúcia v členskom štáte. 

§ 107	
Centrálny register poistencov

1)	Kancelária spoločných činností vedie a spravuje centrálny register poistencov povinného zdravotného poistenia (ďalej len "centrálny register").. 
2)	Zdravotné poisťovne sú povinné vždy k 20. dňu príslušného mesiaca oznamovať údaje potrebné na vedenie centrálneho registra, ktorými sú meno, priezvisko, rodné číslo, adresa poistenca, deň vzniku a zániku poistného vzťahu, a údaje o platiteľovi poistného [§ 8] spôsobom, ktorý určí Kancelária [§ 87 a nasl.]. Tieto údaje sa poskytujú bezplatne.
3)	Kancelária spoločných činností je povinná zachovávať mlčanlivosť o údajoch z centrálneho registra s výnimkou poskytnutia údajov zdravotným poisťovniam, ministerstvu financií a Národnej rade Slovenskej republiky. Pri prevádzkovaní centrálneho registra sa postupuje podľa osobitného zákona86). 

§ 108	
Centrálny informačný systém

1)	Kancelária spoločných činností zabezpečuje vedenie centrálneho informačného systému obsahujúceho aj údaje o financovaní zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo zdravotného poistenia. Pri prevádzkovaní centrálneho informačného systému sa postupuje podľa osobitného zákona87).
2)	Zdravotné poisťovne sú povinné do 30. dňa príslušného mesiaca oznamovať Kancelárii spoločných činností údaje týkajúce sa financovania zdravotnej starostlivosti poskytnutej poistencom za predchádzajúci mesiac. Tieto údaje sa poskytujú bezplatne.

§ 109	
Prerozdeľovanie poistného na povinné zdravotné poistenie

1)	Kancelária spoločných činností je povinná zriadiť osobitný účet povinného zdravotného poistenia (ďalej len " účet prerozdeľovania ") na financovanie zdravotnej starostlivosti na základe prerozdeľovania poistného podľa počtu poistencov násobeného koeficientom vekovej štruktúry poistencov.
2)	Osobitný účet spravuje Kancelária spoločných činností a vedie ho oddelene od ostatných účtov, ktoré spravuje pričom je povinný nakladať s ním spôsobom, ktorý ustanovuje tento zákon. Náklady spravovania osobitného účtu sa uhrádzajú z úrokov osobitného účtu po schválení dozorným orgánom ustanoveným podľa odseku 3.
3)	Na dodržiavanie pravidiel hospodárenia s finančnými prostriedkami na účte prerozdeľovania dozerá dozorný orgán zložený zo zástupcov ministerstva zdravotníctva a ministerstva financií každý s dvoma hlasmi a zástupcov zdravotných poisťovní každá s jedným hlasom. Zástupca správcu účtu prerozdeľovania sa zúčastňuje na rokovaní dozorného orgánu s rozhodujúcim hlasom. V prípade rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu dozorného orgánu. 
4)	Pravidlá čerpania a zúčtovania poistného plateného štátom a orgánom príslušným na výplatu peňažných dávok a dodržiavanie pravidiel hospodárenia s osobitným účtom určí štatút, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s ministerstvom financií.
5)	Zdravotné poisťovne oznámia do 20. dňa každého kalendárneho mesiaca správcovi účtu prerozdeľovania sumu 85 % vybraného poistného na povinné zdravotné poistenie za predchádzajúci kalendárny mesiac (ďalej len „celková suma“). 
6)	Správca účtu prerozdeľovania určí z údajov z centrálneho registra poistencov do 20. dňa každého kalendárneho mesiaca priemerný evidenčný počet poistencov ako súčet denných stavov poistencov podľa pohlavia a vekovej štruktúry od 0 do 80 rokov v skupinách po piatich rokoch a v skupine od 80 rokov za príslušný kalendárny mesiac. 
7)	Celková suma z prerozdeľovania pre príslušnú zdravotnú poisťovňu sa vypočíta vynásobením počtu prepočítaných poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne štandardizovaným príjmom na jedného prepočítaného poistenca.
8)	Počet prepočítaných poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne sa vypočíta ako súčet počtov poistencov v jednotlivých vekových skupinách podľa pohlavia v príslušnom kalendárnom mesiaci vynásobených indexom rizika nákladov na zdravotnú starostlivosť jednotlivých vekových skupín podľa pohlavia (ďalej len „index rizika nákladov“).
9)	Počet poistencov v jednotlivých vekových skupinách podľa pohlavia v príslušnom kalendárnom mesiaci sa určí ako priemerný počet fyzických stavov týchto poistencov v príslušnom kalendárnom mesiaci.
10)	Štandardizovaný príjem na jedného prepočítaného poistenca sa vypočíta vydelením celkovej sumy a poistného na povinné zdravotné poistenie, ktoré platí platiteľ poistného uvedený v § 13, celkovým počtom prepočítaných poistencov. Celkový počet prepočítaných poistencov je súčet počtov prepočítaných poistencov všetkých zdravotných poisťovní. 
11)	Index rizika nákladov sa vypočíta z priemerných nákladov zdravotných poisťovní za obdobie jedného roku z údajov od 1. júla predchádzajúceho kalendárneho roka do 30. júna bežného roka. 
12)	Index rizika nákladov vypočíta kancelária a schvaľuje ako všeobecne záväzný právny predpis správna rada, do 31. decembra bežného roku na nasledujúci kalendárny rok.
13)	Správca účtu prerozdeľovania oznámi do 25. dňa príslušného mesiaca všetkým zdravotným poisťovniam sumu pripadajúcu na jedného poistenca a celkovú sumu z prerozdeľovania vypočítanú podľa odseku 3. Výpočet sumy pripadajúcej na jedného poistenca a výpočet celkovej sumy z prerozdelenia sa uvedie na tlačive, ktorého vzor schváli správna rada.
14)	Ak suma uvedená v odseku 1 príslušnej zdravotnej poisťovne presahuje celkovú sumu vypočítanú pre príslušnú zdravotnú poisťovňu podľa odseku 3, príslušná zdravotná poisťovňa je povinná odviesť presahujúce finančné prostriedky na účet prerozdeľovania do piatich kalendárnych dní odo dňa, keď jej správca účtu prerozdeľovania oznámil celkovú sumu na ňu pripadajúcu.
15)	Ak suma uvedená v odseku 1 príslušnej zdravotnej poisťovne nedosahuje sumu vypočítanú pre príslušnú zdravotnú poisťovňu podľa odseku 3, správca účtu prerozdeľovania je povinný poukazovať príslušnej zdravotnej poisťovni chýbajúce finančné prostriedky bezodkladne po ich pripisovaní na účet prerozdeľovania, ak táto zdravotná poisťovňa nemá voči správcovi účtu prerozdeľovania dlh.
16)	Za včas odvedené finančné prostriedky podľa odseku 10 sa považujú odvedené finančné prostriedky aj vtedy, ak ich banka odpísala z účtu príslušnej zdravotnej poisťovne v určenej lehote.
17)	Ak príslušná zdravotná poisťovňa neprevedie finančné prostriedky v určených lehotách alebo ich prevedie v inej ako predpísanej výške, je povinná zaplatiť poplatok z omeškania vo výške 0,05 % z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania od nadobudnutia právoplatnosti oznámenia vydaného podľa odseku 8. Poplatok predpíše príslušnej zdravotnej poisťovni správca účtu prerozdeľovania rozhodnutím. Poplatok je príjmom účtu prerozdeľovania a prerozdelí sa medzi tými zdravotnými poisťovňami, ktorým správca účtu prerozdeľovania poukázal tieto finančné prostriedky oneskorene. 
18)	Správca účtu prerozdeľovania prepočíta do dvoch mesiacov po skončení kalendárneho štvrťroku na základe opakovaného prepočtu poistencov vedených v centrálnom registri celkovú sumu z prerozdeľovania vypočítanú podľa odseku 3. Rozdiel zúčtuje v najbližšom prerozdeľovaní.

§ 110	
Súhrnná správa z návrhov poistných rozpočtov a súhrnná správa zo správ o hospodárení

1)	Kancelária spoločných činností zostavuje súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov zdravotných poisťovní na nasledujúci kalendárny rok a súhrnnú správu zo správ o hospodárení zdravotných poisťovní za predchádzajúci kalendárny rok. 
2)	Kancelária spoločných činností predkladá Národnej rade SR a Vláde SR
a)	súhrnnú správu z návrhov poistných rozpočtov povinného zdravotného poistenia zdravotných poisťovní na nasledujúci kalendárny rok do 30 dní po schválení návrhov poistných rozpočtov Všeobecnej zdravotnej poisťovne a Spoločnej zdravotnej poisťovne národnou radou, 
b)	súhrnnú správu zo správ o hospodárení povinného zdravotného poistenia zdravotných poisťovní do 30 dní po schválení správ o hospodárení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a Spoločnej zdravotnej poisťovne Národnou radou SR.

§ 111	
Dohodovacie konanie

1)	Predmetom dohodovacieho konania je 
a)	riešenie konsenzuálnych otázok medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, zdravotnými poisťovňami a ministerstvom zdravotníctva, najmä:
b)	príprava návrhu cien výkonov jednotlivých sektorov zdravotnej starostlivosti,
c)	percentuálne rozdelenie zdrojov základného zdravotného poistenia (ďalej len „percentuálne rozdelenie zdrojov“) na jednotlivé sektory zdravotnej starostlivosti,
d)	zabezpečenie jednotného výkladu ustanovení platných právnych predpisov v celom systéme zdravotníctva
2)	Orgány dohodovacieho konania, fázy dohodovacieho konania a spôsob hlasovania upraví rokovací poriadok dohodovacieho konania, ktorý vydá Kancelária spoločných činností a schváli správna rada.
3)	Dohodovacie konanie sa musí uskutočniť najmenej dva krát ročne 

§ 112	
Účastníci dohodovacieho konania

1)	Účastníkmi dohodovacieho konania s rozhodujúcim hlasom sú 
a)	traja zástupcovia zdravotných poisťovní 
b)	jeden zástupca kancelárie,
c)	dvaja zástupcovia zdravotníckych zariadení prostredníctvom príslušných stavovských organizácií 
d)	Jeden zástupca výrobcov a distribútorov liekov.

§ 113	
Stály rozhodcovský súd

1)	Kancelária v súlade s osobitným predpisom89) zriaďuje a udržuje stály rozhodcovský súd (ďalej len „rozhodcovský súd“) na riešenie majetkových sporov v oblasti verejného zdravotného poistenia.
2)	Rozhodcovský súd rozhoduje majetkové spory medzi
a)	zdravotnými poisťovňami a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti,
b)	zdravotnými poisťovňami,
c)	poskytovateľmi a poistencami.
d)	poistencami a zdravotnými poisťovňami
3)	Kancelária je povinná vydať štatút a rokovací poriadok rozhodcovského súdu.
4)	Kancelária je povinná v Obchodnom vestníku90) a vo Vestníku kancelárie zverejniť
a)	zriadenie stáleho rozhodcovského súdu,
b)	zriadenie pobočiek stáleho rozhodcovského súdu,
c)	štatút a rokovací poriadok ním zriadeného stáleho rozhodcovského súdu,
d)	zoznam rozhodcov, ktorí pôsobia na ním zriadenom stálom rozhodcovskom súde, a jeho zmeny.

JEDENÁSTA ČASŤ
SPOLOČNÉ USTANOVENIA

§ 114	
Informačný systém

1)	Zdravotné poisťovne sú povinné prevádzkovať, aktualizovať a rozvíjať informačný systém, ktorý musí byť kompatibilný s informačným systémom Kancelárie spoločných činností a so zmluvnými zdravotníckymi zariadeniami, musí nadväzovať na štátnu štatistickú evidenciu a rešpektovať požiadavky preukázateľnosti. 
2)	Informačný systém musí v činnosti zdravotných poisťovní zabezpečovať realizáciu štátnej zdravotnej politiky, Liečebného poriadku, princípov finančnej politiky štátu s možnosťou jednotnej elektronickej identifikácie poistencov. Informačný systém musí mať vstavané ochranné mechanizmy.
3)	Zdravotná poisťovňa vedie zoznam poistencov. Je oprávnená zbierať a povinná uchovávať informácie umožňujúce identifikáciu poistenca po dobu 99 rokov od jeho narodenia.
4)	Používanie údajov z informačného systému príslušnej zdravotnej poisťovne je jej výhradným právom a je chránené služobným tajomstvom. Informácie s výnimkou informácií o zdravotnom stave poistenca možno poskytovať len sú súhlasom správnej rady a zmluvných partnerov zdravotnej poisťovne, ktorých sa informácie týkajú. 
5)	Zdravotná poisťovňa je povinná vytvoriť také organizačné a technické podmienky na prevádzku informačného systému, aby sa zabránilo jeho zneužitiu. Pri prevádzkovaní informačného systému a vykonávaní činností súvisiacich s prevádzkovaním sa postupuje podľa osobitného zákona91). 
6)	Informácie, ktoré sa týkajú poistencov, možno poskytovať výhradne s ich súhlasom s výnimkou údajov potrebných na vedenie centrálneho registra poistenca povinného zdravotného poistenia.
7)	Zdravotná poisťovňa poskytuje bezplatne orgánom štátnej správy na úseku zdravotníctva a na úseku financovania a ostatným zdravotným poisťovniam informácie týkajúce sa vzniku a zániku poistného vzťahu a údaje potrebné na rozhodovanie a riadenie zdravotníctva, na financovanie a fungovanie poistného systému; ministerstvu zdravotníctva predkladá údaje podľa osobitného predpisu92) na účely zostavenia súhrnného schodku verejného rozpočtu, strednodobého finančného výhľadu a hodnotenia plnenia verejného rozpočtu.
8)	Zdravotná poisťovňa poskytuje bezplatne Štatistickému úradu Slovenskej republiky vopred dohodnuté a správnou radou zdravotnej poisťovne odsúhlasené štatistické údaje v požadovanom rozsahu, štruktúre a periodicite93). 

§ 115	
Zoznam dlžníkov

1)	Zdravotná poisťovňa zverejňuje zoznam dlžníkov.
2)	Výšku pohľadávky, ktorá je dôvodom na zaradenie do zoznamu dlžníkov, určí správna rada.
3)	Zoznam dlžníkov obsahuje
a)	meno a priezvisko fyzickej osoby, jej trvalý pobyt alebo sídlo prevádzkarne,
b)	obchodné meno právnickej osoby a jej sídlo.

DVANÁSTA ČASŤ
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 116	
Zrušovacie ustanovenia

Zrušujú sa:

1. zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z.z.  o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia,  o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných  poisťovní v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  374/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  231/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  304/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  376/1996 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.  386/1996 Z.z., zákona č. 202/1997 Z.z., zákona č. 332/1997  Z.z., zákona č. 124/1998 Z.z., zákona č. 11/1999 Z.z., zákona  č. 56/1999 Z.z., zákona č. 151/1999 Z.z., zákona č. 242/2000  Z.z., zákona č. 245/2000 Z.z., zákona č. 448/2000 Z.z., zákona  č. 233/2001 Z.z., zákona č. 505/2001 Z.z., zákona č. 553/2001  Z.z., zákona č. 118/2002 Z.z., zákona č. 291/2002 Z.z., zákona  č. 457/2002 Z.z., zákona č. 534/2002 Z.z., zákona č. 671/2002  Z.z. a zákona č. 138/2003 Z.z.,
2. 	zákon č. 280/1997 Z.z. o Spoločnej zdravotnej poisťovni v znení zákona č. 242/2000 Z.z., zákona č. 362/2000 Z.z., zákona č.  291/2002 Z.z., zákona č. 457/2002 Z.z., zákona č. 138/2003 Z.z. a zákona č.  442/2003 Z.z. 

§ 117	
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1.januára 2005 okrem § 111 až § 113, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. marca 2005.