Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti predkladá do legislatívneho procesu na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004 a 2005 návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Novela OSP smeruje k zrýchleniu konania pred súdmi prvého a druhého stupňa tým, že až na výnimky zamedzuje rušeniu rozhodnutí súdov prvého stupňa odvolacími súdmi. Argumenty, že súdy prvého stupňa budú vydávať nekvalitné rozhodnutia, právne neobstoja. Zákon č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov obsahuje úpravu vnútornej revíziu, ktorá je okrem iného zameraná aj na dodržiavanie procesných predpisov, úroveň prípravy súdnych pojednávaní a priebehu súdnych pojednávaní. V zákone č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov  je upravená otázka disciplinárnej zodpovednosti sudcov. Spomenuté výnimky (taxatívny výpočet), kedy odvolací súd prvostupňové rozhodnutie zruší sú totožné s vadami, ktoré sú prípustným dôvodom na podanie dovolania. Podľa štatistických prehľadov  najviac reštančných vecí leží na okresných súdoch. V rámci odvolacieho konania krajské súdy rušili napadnuté  rozhodnutia a vrátili ich súdom prvého stupňa najmä z procesných dôvodov. Ústavný súd nikdy nejudikoval, že zásada dvojinštančnosti by bola súčasťou práva na spravodlivý proces. V návrhu zákona je chránená zásada priamosti. Z § 214 ods. 2  sa vypúšťajú písmená e) a h). Nedochádza k oslabeniu práva na spravodlivý proces účastníkov konania, naopak posilňuje sa ďalšia súčasť tohto práva – právo účastníkov na to, aby ich vec bola rozhodnutá v primeranej dobe. Zásada dvojinštančnosti nie je zásadou s právnou silou ústavného charakteru, to znamená, že ak sa niektorými spornými skutočnosťami rozhodovanej veci po prvýkrát zaoberá až odvolací súd, nemožno hovoriť o protiústavnosti. 
Potreba vypracovania zákona vyplýva z výkladových a aplikačných problémov, ku ktorým dochádza v praxi. Vypúšťajú sa ustanovenia, ktoré sa stali zastaranými resp. dochádza k nahradeniu viacerých obsoletných pojmov. Zároveň sa novou úpravou podrobnejšie upravuje tzv. ďalšia činnosť exekútora (napr. úschovy, doručovanie súdnych písomností).
V porovnaní s platným právnym stavom návrh zákona presnejšie upravuje postup pri ustanovovaní náhradníka exekútora v prípade, že exekútorovi bráni vo vykonávaní exekúcie prekážka trvalého charakteru. Ak žiadny súdny exekútor nedá súhlas na vymenovanie do funkcie náhradníka, bude pokračovať v exekučných konaniach zo zákona ten súdny exekútor, ktorý bol zástupcom exekútora, ktorého funkcia zanikla. V návrhu zákona je zakotvená možnosť exekútora, ktorý požiada o odvolanie zo svojej funkcie, uzavrieť s iným exekútorom dohodu o odovzdaní a prevzatí exekučnej agendy. 
Priamo v zákone sa navrhuje upraviť pravidlá týkajúce sa vykonania finančného auditu a úhrady trov spojených s vykonaním auditu v súvislosti so zánikom výkonu funkcie exekútora. V  tejto súvislosti sa navrhuje obligatórna povinnosť exekútora zložiť peňažnú zábezpeku na účet komory, ako ďalší nevyhnutný predpoklad na vykonávanie exekučnej a ďalšej činnosti.
Zmeny sa týkajú najmä úpravy exekučnej praxe, upresnenia nezlučiteľnosti niektorých činností s výkonom funkcie exekútora, upresnenia dôvodov na odvolanie exekútora, precíznejšieho vymedzenia postupu exekútora pri exekúcii na obchodný podiel a pri exekúcii na cenné papiere, upresnenia ustanovení upravujúcich ohliadku nehnuteľností, vypracovania a doručovania znaleckého posudku, upresňujú sa náležitosti znaleckého posudku, dražobnej vyhlášky atď. Odstraňuje sa doterajší stav právnej neistoty nadobúdateľa spoluvlastníckeho podielu, ak pred vykonaním dražby zaplatí hodnotu predstavujúcu podiel povinného, ktorého spoluvlastnícky podiel sa má dražiť. 
Podrobnejšie sa upravuje mechanizmus uplatňovania námietok zaujatosti voči osobe exekútora ako aj mechanizmus zbavovania povinnosti mlčanlivosti. V nadväznosti na požiadavky praxe sa dopĺňa úprava súčinnosti tretích osôb a zakotvenie zodpovednosti za škodu, ktorá by vznikla nesplnením povinnosti poskytnúť exekútorovi súčinnosť. 
V oblasti exekúcie predajom nehnuteľností sa ďalej navrhuje úprava zverejňovania dražobnej vyhlášky v Obchodnom vestníku s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť v oblasti dražieb.
V čl. III sa premietajú zmeny navrhované v Exekučnom poriadku a v OSP do zákona č. 65/2001 Z. z. o správe a vymáhaní súdnych pohľadávok v znení zákona č. 608/2004 Z. z.
V čl. IV sa dopĺňa úprava zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v súvislosti s navrhovanou úpravou auditu v Exekučnom poriadku. Komora má podľa návrhu zabezpečiť vykonanie auditu zároveň hradí trovy súvisiace s jeho vykonaním, preto je odôvodnené, aby mala prístup k informáciám o stave účtov exekútora, ktorého výkon funkcie zanikol. 	
V čl. V sa vykonávajú zmeny v zákone č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov spočívajúce v rozšírení tzv. osobného oslobodenia.
V čl. VI sa vykonávajú zmeny v zákone  Slovenskej  národnej  rady  č. 71/1992  Zb.  o súdnych poplatkoch a poplatku  za výpis z registra trestov  v znení neskorších predpisov súvisiace so zmenou ustanovení Občianskeho súdneho poriadku a požiadavkami praxe.
V čl. VII sa vzhľadom na veľké množstvo noviel Občianskeho súdneho poriadku a Exekučného poriadku predseda Národnej rady Slovenskej republiky splnomocňuje na vydanie úplného znenia týchto predpisov.
Prerokovanie návrhu zákona Radou hospodárskeho a sociálneho partnerstva Slovenskej republiky nie je potrebné.
Pôvodne vypracovaný návrh zákona bol koncom novembra 2004 predmetom medzirezortného pripomienkového konania. Pri vyhodnotení pripomienok vznikla potreba zapracovať do návrhu zákona ďalšie výraznejšie zmeny a to nielen do samotného Exekučného poriadku (čl. I), ale aj do ďalších súvisiacich predpisov (zákon o správnych poplatkoch; zákon o  správe a vymáhaní súdnych pohľadávok). V rámci novely OSP sa vedľa zmien v oblasti výkonu rozhodnutia, navrhuje posilniť apelačný systém, ktorý je modifikovaný zásadou kasačnou. 
Predmetný materiál bol pôvodne predkladaný pod názvom návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 o exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.
	Materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie preto sa táto doložka nevyhotovuje.
Navrhovaná úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov, nebude mať vplyv na zamestnanosť, ani na tvorbu pracovných miest.
	Návrh zákona je v súlade s ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Znenie návrhu zákona dopracované podľa pripomienok Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky prerokovala a schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 20. apríla 2005 a prijala k nemu uznesenie č. 300.