I. Kvantifikácia základných rozpočtových vzťahov na prípravu návrhu verejného rozpočtu (štátneho rozpočtu) na úrovni 3,5 % HDP

	1. Príjmy štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 224,1 mld Sk (pri raste daňových príjmov až o 12,3 %). V porovnaní s rokom 2002 sa rozpočtujú pri medziročnom raste o 4,2 mld Sk.

	2. Ohraničenie schodku verejného rozpočtu na úrovni 3,5 % HDP stanovuje jeho strop na úrovni 40 mld Sk. Pri predpokladanom schodku ostatných prvkov verejného rozpočtu do úrovne 2 mld Sk môže schodok štátneho rozpočtu dosiahnuť maximálne 38 mld Sk. Pri porovnaní s rozpočtom na rok 2002 to predstavuje nezmenený objem schodku, resp. pri porovnaní s predpokladaným vývojom v roku 2002 zníženie o 8 mld Sk.

	3. Výdavky štátneho rozpočtu môžu dosiahnuť maximálne 262 mld Sk (224,1 mld Sk + 38 mld Sk). V roku 2002 sa rozpočtujú výdavky na úrovni 258 mld Sk. Pri ich predpokladanom prekročení v roku 2002 (o cca 3 mld Sk) sa v zásade nepredpokladá v roku 2003 medziročné zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu.

	4. Obligatórne výdavky pri rešpektovaní právneho stavu platného ku koncu júna 2002 si vyžiadajú vyčleniť 184,5 mld Sk čo predstavuje 70,4 % z celkových výdavkov (tabuľka v prílohe). Pritom objem, resp. okruh obligatórnych výdavkov sa ďalej upresňuje a môže vyústiť do ich rastu. (Analýza objemovo najvýznamnejších obligatórnych výdavkov je súčasťou materiálu).

	5. Na ostatné výdavky (fakultatívne výdavky a priority) sa vyčleňuje 77,5 mld Sk. (Analýza objemovo najvýznamnejších fakultatívnych výdavkov je súčasťou materiálu).

6. V rámci rozpočtovania fakultatívnych výdavkov sa predbežne odporúča vyčleniť najmä na:
	- tovary a ďalšie služby 36 mld Sk (v roku 2002 rozpočtované 34,3 mld Sk), 			
	-  kapitálové výdavky (bez výdavkov na výstavbu diaľnic) 18,4 mld Sk,
	- príspevky príspevkovým organizáciám 8 mld Sk (v roku 2002 rozpočtované 7,7 mld Sk),
	- ostatné transfery (napr. dotácie občianskym združeniam, bežné transfery do tuzemských finančných inštitúcií) cca 2,1 mld Sk.

	Súčet uvedených položiek predstavuje 64,5 mld Sk. Pritom sa z uvedených fakultatívnych výdavkov vyňali viaceré výdavkové tituly, o ktorých navrhujeme rozhodovať v rámci posudzovania priorít vlády.

	7. Na priority podľa uvedenej schémy ostáva vyčleniť cca 13 mld Sk, pričom v rámci rozpočtovania priorít bude potrebné rozhodnúť o výške zdrojov vyčlenených napr. na: 
	- výstavbu diaľnic (v roku 2002 rozpočtovaných v objeme 10,9 mld Sk),
	- spolufinancovanie projektov PHARE vo výške 3,1 mld Sk,
	- dotácie právnickým a fyzickým osobám (v roku 2002 sa rozpočtovali v objeme 12,4 mld Sk, z toho v pôdohospodárstve 8,1 mld Sk),
	- rezort obrany 
(vláda by mala v rámci posúdenia priorít opätovne zvážiť rozhodnutie o rozpočtovaní výdavkov na obranu v rozsahu 2 % HDP, ktoré v porovnaní s rokom 2002 zakladá zvýšenie výdavkov o 2,9 mld Sk. Mzdové opatrenia v rezorte obrany si medziročne vyžiadali zvýšenie výdavkov o 1,3 mld Sk, ktoré podľa rezortu obrany mali byť rozpočtovo zabezpečené v rámci výdavkov kapitoly odvíjajúcich sa od 1,89 % podielu na HDP).  
	- celkovú výšku súhrnného finančného vzťahu k VÚC a obciam,
	- nástroje v bytovej výstavbe (v roku 2002 rozpočtované v objeme 4,6 mld Sk, bez finančných prostriedkov na štátnu prémiu a hypotekárne úverovanie),
	- platby štátu do poistných fondov (v predložených kvantifikáciách sa rozpočtujú na úrovni 21,8 mld Sk),
	- zákon o investičných stimuloch (v roku 2002 sa výdavky nerealizovali, bližšie nepodložená požiadavka MH SR na rok 2003 je v objeme 1 mld Sk).

	Len na rozpočtové krytie týchto priorít by bolo potrebné vyčleniť cca 30 mld Sk, pričom k dispozícii je cca 13 mld Sk.  Pritom naznačený výpočet priorít nie je konečný. Časť výdavkov na realizáciu priorít je už rozpočtovo zabezpečená v rámci rozpočtu kapitoly VPS.
 
	Pretože takýto objem neumožňuje zabezpečiť realizáciu viacerých priorít vlády, bude nevyhnutné na základe vecne pripravených zákonných opatrení vytvoriť predpoklady pre ďalší rast príjmov, resp. znížiť rozpočtovú nárokovateľnosť najmä obligatórnych výdavkov. Prehľad takýchto iniciatív by mal byť obsahovo blízky odporúčaniam, ktoré formulovali pre prípravu rozpočtu na rok 2003 aj experti MMF.
	
Opatrenia by mali byť zamerané na pokračovanie reforiem v zdravotníctve (obmedzenie nákladov na zdravotníctvo, predovšetkým nákladov na lieky), v sociálnej oblasti (najmä na zníženie výdavkov na dávky sociálnej pomoci a štátne sociálne dávky)  reformu dôchodkového zabezpečenia a reformu trhu práce.

Diferencované uplatnenie niektorých zmien zákonov upravujúcich platové náležitosti zamestnancov v štátnej službe, verejnej službe, silových zložkách, vybraných skupinách zamestnancov by mohlo priniesť úspory v obligatórnych výdavkoch na mzdy a platové náležitosti. Požiadavky na nové zamestnanecké miesta (smerujúce najmä na posilnenie administratívnych štruktúr súvisiacich s vstupom do EÚ) by sa mali  riešiť  bez zvyšovania počtu zamestnancov ich presunmi, resp. rušením vybraných organizácií (okresné úrady).

V rámci ostatných prvkov verejného rozpočtu je potrebné  novelizáciou zákona o sociálnom poistení zabezpečiť vyrovnanú bilanciu základných fondov (nemocenského a dôchodkového poistenia) tak, aby neprodukovali deficit.
 
Je ďalej potrebné zintenzívniť kontrolnú činnosť orgánov štátneho dozoru vo všetkých oblastiach verejnej správy  s cieľom zabezpečenia hospodárneho a efektívneho vynakladania verejných financií aj s prípadným návrhom na legislatívne zmeny v súčasnosti platných právnych predpisov.

II. Návrh postupu pri schvaľovaní návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003

	Skutočnosť, že v roku 2002 sa čiastočne posúva spracovanie východísk štátneho rozpočtu na rok 2003 a následne aj samotného návrhu štátneho rozpočtu, ovplyvnili viaceré faktory.

	V čase spracovania východísk nie je možné pristúpiť k podrobnej špecifikácii všetkých ukazovateľov, ktoré sa predkladajú rozpočtovým kapitolám pre konkrétnu prípravu svojich rozpočtov. Stupeň realizácie decentralizácie neumožňuje pristúpiť ku kvantifikácii limitov najmä krajských úradov a decentralizačnej dotácie VÚC a obciam. Na základe týchto skutočností ministerstvo financií navrhuje nasledovný postup:

	Vláda SR v rámci východísk prerokuje:

	1. východiskové makroekonomické rámce spracovania štátneho rozpočtu,

	2. výšku príjmov štátneho rozpočtu, objem schodku štátneho rozpočtu a limity výdavkov podľa rozhodujúcich ekonomických kategórií,
	ministerstvo financií bude mať v čase prerokovania Východísk vo vláde k dispozícii aj prvé pracovné nápočty limitov vybraných výdavkových ukazovateľov na úrovni rozpočtových kapitol (napr. tovary a ďalšie služby, transfery a kapitálové výdavky).
	Odporúčame zvážiť, či sa tieto pracovné limity po prerokovaní Východísk predložia rozpočtovým kapitolám. To im umožní, aby začali prípravu jednotlivých častí rozpočtu na rok 2003 (napr. Register investícií, programy) s tým, že tieto čísla sa môžu ešte modifikovať v podkladoch predložených ministerstvom financií kapitolám v druhej polovici augusta, resp. po rokovaní vlády.

	3. predloží východiská návrhu štátneho rozpočtu na rokovanie RHSD.

	Po prerokovaní východísk ministerstvo financií:

	1. Vyhodnotí rozpočtové dôsledky rozhodnutí Národnej rady SR po skončení poslednej schôdze v jej funkčnom období. V čase spracovania východísk nie je ešte rozhodnuté o viacerých zákonoch s dopadom na štátny, resp. verejný rozpočet.

	2. Bude kvantifikovať limity mzdových výdavkov a odvodov do poistných fondov (na základe podkladov, ktoré kapitoly predložia do 31. júla 2002).

	3. Po vykonaní príslušných rozpočtových opatrení v rámci procesu decentralizácie k 1.7.2002 bude kvantifikovať návrh výdavkových limitov za rozpočtové kapitoly krajských úradov a transfery v rozpočtovej kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom.

	4. Bude upresňovať limity výdavkov na tovary a ďalšie služby, kapitálové výdavky a transfery podľa diskusie na rokovaní vlády, resp. spracovaní pripomienok rozpočtových kapitol.

	5. V druhej polovici augusta predloží ministerstvo financií rozpočtovým kapitolám návrh limitov výdavkov na rok 2003, ktorý bude v zásade následne obsiahnutý aj v pracovnom návrhu štátneho rozpočtu.

	6. Koncom septembra predloží na rokovanie vlády  pracovný návrh štátneho rozpočtu, ktorý bude:
	- vychádzať z vládou schválených východiskových ukazovateľov,
	- obsahovať upresnený objem príjmov štátneho rozpočtu (aj v nadväznosti na ich vývoj v roku 2002),
	- obsahovať návrh limitov výdavkov rozpočtových kapitol,
	- obsahovať údaje potrebné pre spracovanie rozpočtov ostatných prvkov verejného rozpočtu,
	- návrh programov rozpočtových kapitol.

	Realizácia uvedeného postupu súčasne znamená, že rozpočtové kapitoly budú môcť pred predložením návrhu štátneho rozpočtu do vlády pracovať s návrhmi limitov výdavkov.

K definitívnemu rozpracovaniu návrhov limitov a ich predloženiu MF SR rozpočtové kapitoly pristúpia až po ich schválení na rokovaní vlády v mesiaci október. 

	III. Makroekonomické východiská zostavenia návrhu rozpočtu

	Podľa Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky, Národnej banky Slovenska a Infostatu by mali základné makroekonomické ukazovatele v roku 2003 dosiahnuť nasledovné parametre:

    	IFP	NBS	INFOSTAT	
HDP v b. c. (mld Sk)	1 146,8	1 134	1 172,8	
Tempo rastu HDP v s. c. (%)	4,1	4,2	4,3	
Priemerná miera inflácie (%)	6,4	6,9	5,7	
Miera nezamestnanosti (% - VZPS)	18,7		18,1	
Miera nezamestnanosti (% - evid. disp.)	17,6		17,5	

	Ministerstvo financií v týchto fázach rozpočtových prác vychádza z kvantifikácií, ktoré pripravil Inštitút finančnej politiky. V ďalších rozpočtových prácach sa sústredí najmä na upresnenie predpokladaného rastu HDP a priemernej miery inflácie (aj v nadväznosti na formulovanie zámerov v cenovej deregulácii).

	IV. Východiská určenia schodku verejného rozpočtu
 
V  rámci stanovených fiškálnych rámcov na roky 2001 - 2004 v "Strednodobom finančnom výhľade na roky 2001 až 2004" sa pre rok 2003 stanovuje cielene podiel schodku verejného rozpočtu (v  metodike MMF), bez nákladov na reštrukturalizáciu bánk, na úrovni 3 % HDP. 

Takto stanovený parameter schodku na rok 2003 by zabezpečil pokračovanie stabilizácie verejných financií a  tendencie znižovania podielu schodku verejných financií na HDP, za predpokladu pozitívneho vplyvu účinnosti štrukturálnych zmien na fiškálny vývoj v  ďalších rokoch. Hodnotu schodku verejného rozpočtu v  roku 2003 na úrovni 3 % HDP predpokladá aj schválený "Predvstupový ekonomický program". Jeho úroveň je zároveň v  intenciách Vyhlásenia o  hospodárskej politike pre účely Staff Monitored Program (uznesenie  vlády SR č. 273/2001), v  ktorom vláda vytýčila za cieľ neprekročiť deficit verejnej správy v  roku 2002 na úrovni 3,0 – 3,5 % HDP. Počas niekoľkých ďalších rokov vláda plánuje ďalšiu fiškálnu konsolidáciu.  

Stanovenie podielu schodku verejného rozpočtu (bez nákladov na reštrukturalizáciu bánk) pre rok 2003 na úrovni 3 % HDP by bolo zároveň priblížením sa cieľu, ktoré prezentovala vláda SR v Programovom vyhlásení vlády SR "dospieť ku koncu funkčného obdobia k  vyrovnanému finančnému hospodáreniu tzv. všeobecnej vlády" t.j. vyrovnanému finančnému hospodáreniu verejných rozpočtov.

	Pre prerokovaní Informácie o príprave východísk na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 vláda uložila ministerstvu financií pripraviť návrh štátneho rozpočtu, resp. návrh verejného rozpočtu tak, aby jeho schodok neprekročil hranicu 3,5 % HDP.

	Stanoviť  limit  schodku  verejného rozpočtu pre rok 2003 na úrovni 3,5 % HDP, pri predpokladanej tvorbe HDP v  roku 2003 vo výške 1  146,8 mld Sk v b. c. (zdroj - Inštitút finančnej politiky), znamená rozpočtovať schodok verejného rozpočtu sumou 40 138 mil.  Sk. Na základe predbežných kvantifikácií a  stavu informácií známych v  súčasnom období, by výsledky hospodárenia ostatných zložiek verejného rozpočtu (bez rozpočtov obcí a  rozpočtov vyšších územných celkov) bežného roka 2003 mali byť schodkové v  objeme cca 1  533 mil. Sk. 
Pri schodkovom rozpočtovanom hospodárení ostatných zložiek verejného rozpočtu (bez rozpočtov obcí a  VÚC) v  objeme cca 1 533 mil. Sk a  pri rozpočtovanej sume schodku verejného rozpočtu na rok 2003 na úrovni 3,5 % predpokladanej tvorby HDP, by schodok štátneho rozpočtu, rozpočtov obcí a  vyšších územných celkov mal dosiahnuť maximálne výšku 38  605 mil. Sk.

V. Východiská rozpočtovania príjmov v roku 2003

	V.1. Rozpočtovanie príjmov

	Návrh príjmov štátneho rozpočtu na rok 2003 sa odhaduje na úrovni 224,1 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2002 ide o absolútny nárast príjmov o 4,2 mld Sk.

	Daňové príjmy sa odhadujú na úrovni 203,0 mld Sk. Medziročný nárast predstavuje 22,3 mld Sk.

	Tento odhad daňových príjmov na rok 2003 vychádza z  odhadovaných makroekonomických ukazovateľov pre rok 2003, zo schválených a  pripravovaných noviel daňových zákonov a z vývoja plnenia týchto daní v priebehu roku 2002. Je viac ako dvojnásobne väčší ako predpokladaný rast ekonomiky. To potvrdzuje, že je rozpočtovaný na hornej hranici predpokladanej tvorby.
Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku sa navrhujú rozpočtovať vo výške 73,7 mld Sk. Patrí sem daň z príjmov fyzických osôb, právnických osôb a daň z príjmov vyberaná zrážkou.

	Daň z príjmov fyzických osôb tvorí daň:
- zo závislej činnosti a funkčných požitkov,
- z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti.

	Daň z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov sa odhaduje na úrovni 35,5 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2002 je tento odhad vyšší o 4,9 mld Sk. Pretože ide o podielovú daň, do štátneho rozpočtu by malo smerovať 28,0 mld Sk a obce by mali na celkovom výnose participovať sumou 7,5 mld Sk. V porovnaní s minulým rokom ide o nárast podielu do obcí o 0,2 mld Sk.

	Odhad tejto dane vychádza zo štatistických údajov o zamestnanosti, z odhadu priemernej mesačnej mzdy a pri výpočte sa použili ekonometrické modely a metóda efektívnych daňových sadzieb.
	
	Uvedenú kvantifikáciu dane z príjmov fyzických osôb môže ešte ovplyvniť schválenie poslaneckého návrhu na zmenu a doplnenie niektorých ustanovení zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov. Ide o zníženie sadzby dane z 38 % na 30 % a zvýšenie hranice najnižšieho daňového pásma z 90 000 Sk na 120 000 Sk.

	Vývoj dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a funkčných požitkov je nasledovný: 

										v mld Sk
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Skutočnosť 
2001	Rozpočet 
2002	Východisko 2003	
Štátny rozpočet	24	25,7	20,9	23,1	23,3	28	
Podiel obcí	5,6	5,9	 6,4	6,9	7,3	7,5	
S P O L U	29,6	31,6	27,3	30	30,6	35,5	
 
Vývoj dane z príjmov fyzických osôb z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti je nasledovný:

										v mld Sk  
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Skutočnosť 2001	Rozpočet 
2002	Východisko 2003	
Štátny rozpočet	5,4	4,6	4,5	4,6	5,2	5,7	

	Daň z príjmov právnických osôb sa odhaduje vo výške 30,9 mld Sk. Z tejto sumy by malo smerovať do rozpočtov obcí 1,6 mld Sk, t.j. 5,18%. V medziročnom porovnaní ide o absolútny nárast vo výnose tejto dane vo výške 6,6 mld Sk.
Vývoj dane z príjmov právnických osôb za posledné roky je nasledovný:
                					           v mld Sk
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 2000	Skutočnosť 
2001	Rozpočet 
2002	Východisko 2003	
Štátny rozpočet	24,7	22	25,1	20,2	 22,8	29,3	
Podiel obcí	1,4	1	 1,2	 1,5	  1,5	1,6	
S P O L U	26,1	23	26,3*	21,7	24,3	30,9	

	Odhad výnosu tejto dane vychádza z vývoja plnenia preddavkov a z úhrad daňových povinností v predchádzajúcich rokoch a zohľadňuje predpokladaný rast ziskovosti podnikovej sféry v tomto a budúcom roku. Ide predovšetkým o zohľadnenie predpokladaných hospodárskych výsledkov v spoločnostiach, ktoré budú ovplyvnené úpravami regulovaných cien (najmä SPP).	
Výnos dane z  príjmov právnických osôb môže čiastočne ovplyvniť rozsah platenia preddavkov inak v priebehu roka 2002 (v nadväznosti na zníženie sadzby dane z 29 % na 25 %). Na základe platnej legislatívy sa uvedené zníženie sadzby dane môže prejaviť už aj v  plnení príjmov v   roku 2002. Tým, že sa budú platiť preddavky inak (t.j. už zo zníženej sadzby), v  rámci zúčtovania daňovej povinnosti za rok 2002 budú nižšie vratky preplatkov na tejto dani. 

	Daň z príjmov vyberaná zrážkou sa odhaduje na úrovni 10,7 mld Sk a uplatňuje sa pri zdaňovaní úrokov, výnosov z účtov, akcií, podielových a vkladových listov a dlhopisov.

Dane z majetku sa odhadujú vo výške 1,2 mld Sk. Ide o dane z dedičstva a darovania a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností. V porovnaní s predchádzajúcim rokom ide o zníženie odhadu výnosu z týchto daní z dôvodu už schválených noviel zákonov.

	Domáce dane na tovary a služby predstavujú najväčší objem daňových príjmov. Patrí sem:
- daň z pridanej hodnoty,
- spotrebné dane,
- dane z používania tovarov a z povolenia na výkon činnosti. Do tejto položky rozpočtovej klasifikácie patrí podpoložka - za dobývací priestor a cestná daň. 

	Daň z pridanej hodnoty sa navrhuje vo výške 90,0 mld Sk. V porovnaní so schváleným rozpočtom  na rok 2002 ide o nárast vo výške 8,0 mld Sk. Jej výnos bol v uplynulých rokoch nasledovný (v mld Sk): 

Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Skutočnosť 
2001	Rozpočet 
2002	Východisko 2003	
55,3	58,9	70,6	73,6	82	90	

	Pri odhade tejto dane sa použili metódy ekonometrických modelových vzťahov a efektívnych daňových sadzieb. Výsledky týchto metód boli modifikované o skutočné plnenia tejto dane v predchádzajúcich rokoch a bol zohľadnený pripravený návrh novely zákona, ktorý je v  súčasnosti prerokovávaný v Národnej rade SR. Navrhovaná novela, ktorej účinnosť sa predpokladá od 1. I. 2003, by mala mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet z  hľadiska zmeny systému v  oblasti nadmerných odpočtov.  

	Spotrebné dane sa odhadujú vo výške 33,0 mld Sk. Uvedená výška vychádza z vývoja plnenia týchto daní v tomto a v predchádzajúcich rokoch a z predpokladanej konečnej spotreby.

										v mld Sk
Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Skutočnosť
2001	Rozpočet 
2002	Východisko 2003	
23,1	25,2	28,4	28,4	30,9	33	

	Vzhľadom na prebiehajúci legislatívny proces pri spotrebnej dani z  tabaku a  tabakových výrobkov a  spotrebnej dani z  piva (s predpokladanou účinnosťou noviel zákonov od 1. januára 2003), navrhovaný odhad spotrebných daní zahŕňa aj očakávané zvýšenie príjmov u  spotrebnej dane z  tabaku a  tabakových výrobkov o  cca 500 mil. Sk a  u  spotrebnej dane z  piva o  cca 70 mil. Sk.	

	Kvantifikácia spotrebných daní nezohľadňuje poslanecký návrh na odčlenenie 15 % z výnosu spotrebných daní z tabaku a tabakových výrobkov do zdravotníctva, čo by znížilo predložené kvantifikácie o cca 850 mil. Sk.  

	Dane z používania tovarov a z povolenia na výkon činnosti sa navrhujú vo výške 1,6 mld Sk. Ide tu predovšetkým o cestnú daň vo výške 1,6 mld Sk a daň za dobývací priestor (5,0 mil.  Sk).

	Výnos cestnej dane sa odhaduje vo výške 2,5 mld Sk. Nakoľko ide o podielovú daň, obce by mali na výnose tejto dane participovať sumou 0,9 mld Sk.

	Dane z medzinárodného obchodu a transakcií sa odhadujú vo výške 3,5 mld Sk. 

	Vychádzajúc z   praxe z   predchádzajúcich rokov, keď sa navrhovali v  priebehu roka colné úpravy, resp. zavedenie colných kvót na výrobky s  cieľom riešiť ich nedostatok na domácom trhu, možno očakávať, že konečný výnos z  cla bude z   týchto dôvodov nižší o  cca 500 mil. Sk.

		                                          v mld Sk
	Skutočnosť 1998	Skutočnosť 1999	Skutočnosť 
2000	Skutočnosť 
2001	Rozpočet
2002	Východisko 2003	
Clo	   5,2   	3,9	3,7	3,6	2,9	3,4	
Dov. prirážka	6,3	8,4	9,4	0,3	0	0	
Ostatné col. príjmy	0,1	0,2	0,1	0,1	0,1	0,1	
S P O L U	11,6	12,5	13,2	4	3	3,5	

	V.2. Rozpočtovanie nedaňových príjmov

V roku 2002 sa rozpočtujú na úrovni 28,3 mld Sk, pričom viaceré z týchto príjmov sa ukazujú ako značne rizikové. Táto rizikovosť je založená aj charakterom týchto príjmov. Časť týchto príjmov experti Medzinárodného menového fondu nepovažujú za "regulárne" rozpočtové príjmy, a preto ich vo svojich hodnoteniach rozpočtového hospodárenia nezohľadňujú. Z toho dôvodu ich ministerstvo financií neodporúča rozpočtovať v rámci príjmov štátneho rozpočtu na rok 2003.

	Pri prvotnej kvantifikácii nedaňových príjmov na rok 2003 ministerstvo financií vychádza z  úrovne schváleného rozpočtu na rok 2002 zníženej o:
-	odvod zostávajúceho zisku NBS (4,7 mld Sk) – je potrebné, aby sa k  výške odvodu vyjadrila Národná banka Slovenska,
-	kapitálové príjmy - predaj hotela Fórum (1,0 mld Sk),
-	zníženie príjmov z  kapitol v  dôsledku presunu kompetencií na vyššie územné celky a  obce,
-	predaj licencií vo výške 4,5 mld Sk.

Nedaňové príjmy tvoria:
- príjmy z  podnikania a  z  vlastníctva majetku. V  porovnaní s  predchádzajúcim rokom ide o  zníženie výnosu o  7,5 mld Sk, t.j. nerozpočtuje sa odvod zostávajúceho zisku NBS a  dividendy. Ostatné príjmy z  podnikania sa predpokladajú na úrovni roku 2002,

- administratívne a  iné poplatky a  platby sa navrhujú vo výške 8,3 mld Sk. Tvoria ich administratívne poplatky v  sume 3,3 mld Sk, pokuty a  penále 1,8 mld Sk, poplatky a  platby z  nepriemyselného a  náhodného predaja a  služieb 1,7 mld Sk a  ďalšie administratívne a  iné poplatky a  platby 1,5 mld Sk. V porovnaní s  rokom 2002 ide o  zvýšenie výnosu z  pokút a  penále na základe novely zákona o  rozpočtových pravidlách, kde sa ruší § 52, v  zmysle ktorého 70 % výnosu z  penále a  pokút bolo príjmom osobitných účtov,

- kapitálové príjmy vo výške 0,1 mld Sk sú oproti roku 2002 znížené o  príjmy z  predaja hotela Fórum,

- úroky z  domácich a  zahraničných úverov, pôžičiek a  vkladov sa navrhujú na úrovni roku 2002,

- iné nedaňové príjmy sú vo výške 3,9 mld Sk. Tvoria ich vrátené neoprávnene použité alebo zadržané prostriedky a  ostatné príjmy, najmä z  výťažkov z  lotérií a  iných podobných hier. 

	Na základe týchto predbežných kvantifikácií ministerstvo financií odporúča rozpočtovať nedaňové príjmy na úrovni 14,2 mld Sk, čo je o 14,1 mld Sk menej, než predpokladá rozpočet na rok 2002.

	V.3. Rozpočtovanie grantov a transferov

	V prípade rozpočtovania dividend sa rešpektuje skutočnosť, že dividendy, ktoré sú príjmom FNM SR, sa môžu v súlade s rozhodnutím vlády použiť na posilnenie štátnych finančných aktív. O použití štátnych finančných aktív z ďalších finančných operácií štátu rozhoduje vláda na základe uznesenia. V roku 2003 sa predpokladá takéto použitie dividend v rozsahu 5,0 mld Sk, čo sa už premieta aj v bilancii príjmov štátneho rozpočtu (granty a transfery). Na tomto výnose dividend by sa mali prioritne podieľať zdroje z vlastníctva majetkovej účasti štátu v  SPP.

	V.4. Rozpočtovanie príjmov zo splácania úverov a pôžičiek a z  predaja majetkových účastí

	Príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí sa v roku 2002 rozpočtujú na úrovni 10,9 mld Sk. Obdobne ako nedaňové príjmy, aj tieto majú v roku 2002 značne rizikový charakter, pričom aj v ich prípade sú diskusie o opodstatnenosti ich rozpočtovania. Spochybňuje sa najmä správnosť rozpočtovania príjmov z aktivít Slovenskej konsolidačnej a.s., ako aj príjmy z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia. Preto MF SR odporúča rozpočtovať tieto príjmy na úrovni 1,9 mld Sk, ktoré predstavujú najmä príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí zo zdravotných poisťovní vo výške 1,1 mld Sk a zo splátok istín a úrokov z realizovaných štátnych záruk vo výške 0,7 mld Sk. 

	V  roku 2003 v  zmysle odporúčania MMF ministerstvo financií nerozpočtuje príjmy z  deblokácií (v roku 2002 v objeme 2,0 mld Sk), príjmy z  aktivít Slovenskej konsolidačnej a.s. (v roku 2002 v rozsahu 4,2 mld Sk). 

	Po kvantifikáciách uvedených v bodoch III.1 až III.4 ministerstvo financií ako východisko navrhuje rozpočtovať príjmy štátneho rozpočtu na úrovni 224,1 mld Sk.

	VI. Východiská rozpočtovania výdavkov štátneho rozpočtu  v roku 2003

	VI.1. Faktory modifikujúce rozpočtovanie vybraných výdavkových titulov

	Návrh štátneho  rozpočtu na rok 2003 sa pripravuje v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi v zmenených podmienkach. Viaceré z procesov, ktoré tieto zmeny podmienili, nie sú do termínu spracovania východísk rozpočtu uzavreté. Ide najmä o nasledovné skutočnosti:

	- realizácia zákonov o štátnej a verejnej službe

	- decentralizácia štátnej správy

	- proces decentralizácie a transformácie vysokého školstva na verejné vysoké školy 
	proces decentralizácie a transformácie vysokého školstva na verejné vysoké školy sa zohľadní v tom smere, že výdavky na vysoké školstvo doteraz rozpočtované prostredníctvom bežných a kapitálových výdavkov sa budú v ďalších rozpočtových prácach rozpočtovať v rámci transferov

	- zrušenie osobitných účtov z pokút a penále - zohľadnenie týchto "dodatočných" zdrojov rozpočtových kapitol v ich výdavkových limitoch.

	Pri rozpočtovaní výdavkov vybraných kapitol bude potrebné zohľadniť skutočnosť, že v zákone o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení  niektorých zákonov, sa ruší § 52 zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách.

	Dôsledkom zrušenia uvedeného paragrafu bude, že penále, pokuty a úroky z omeškania zaplatenia dane a cla vyrubené, uložené a vymerané územnými finančnými orgánmi a colnými orgánmi podľa osobitných predpisov, ako aj pokuty uložené a vymožené orgánmi štátnej správy podľa osobitných predpisov, ktoré v čase do zrušenia uvedeného paragrafu boli vo výške 70 % príjmom osobitného účtu štátneho rozpočtu, sa stanú príjmom štátneho rozpočtu.

	Doterajší systém znamenal, že vo vybraných kapitolách sa v priebehu roka dodatočne zvyšovali o skutočný výber týchto prostriedkov vybrané výdavkové tituly: bežné výdavky (vrátane miezd a odmien), ako aj kapitálové výdavky.

	Po zrušení týchto osobitných účtov je potrebné už v základnom limite výdavkov zohľadniť presmerovanie týchto zdrojov a kompenzovať ich v dotknutých rozpočtových kapitolách tak, aby bola zohľadnená skutočná výška príjmov získaná v predošlých rokoch podľa § 52 cit. zákona. V opačnom prípade by sa tieto kapitoly dostali do mimoriadne zložitej situácie. 

	V zásade ide o rozpočtovo neutrálnu operáciu, pretože o rovnaký objem výdavkov sa zvyšujú i príjmy štátneho rozpočtu.

	

VI.2. Kvantifikácia výdavkov štátneho rozpočtu

	V roku 2003  bude kumulovať pôsobenie viacerých zákonov, ktoré budú pôsobiť najmä  na zvyšovanie obligatórnych výdavkov.

	Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2002 sa rozpočtovali na úrovni 258 mld Sk, pričom  v porovnaní s rozpočtom na rok 2001 vzrástli o 40,1 mld Sk. I keď časť tohto rastu bola spôsobená transformáciou štátnych fondov, rozhodujúci objem medziročného rastu výdavkov spôsobilo prijatie nových zákonov, resp. rozhodnutí s vplyvom  na rast výdavkov.

	Kvantifikácia príjmov a schodku štátneho rozpočtu vytvára priestor pre rozpočtovanie výdavkov na úrovni 262 mld Sk (224,1 mld Sk + 38 mld Sk). 

	Pri predpokladanom prekročení výdavkov o 3 mld Sk v roku 2002 sa v zásade nevytvára priestor pre medziročné zvýšenie celkových výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2003.

	Pritom legislatívnymi rozhodnutiami prijatými v roku 2002 sa založil ďalší rast najmä obligatórnych výdavkov, najmä miezd a odvodov do sociálnych fondov a transferov na sociálnu a rodinnú politiku. Utlmenie zvýšenia týchto výdavkov v rámci ostatných výdavkov štátneho rozpočtu nie je reálne.

	Bude potrebné prehodnotiť i opodstatnenie rozpočtovania viacerých výdavkov, ktoré sa vyčlenili v rámci rozpočtu na rok 2002.

	Vývoj celkových výdavkov štátneho rozpočtu výrazným spôsobom ovplyvnil aj vývoj bežných transferov. Pritom v rozpočtovaní tejto výdavkovej položky identifikuje ministerstvo financií zdroj možností pre výrazné zníženie výdavkov štátneho rozpočtu.

	Ministerstvo financií odporúča zvážiť a vecne pripraviť návrhy na legislatívne zmeny, ktoré vytvoria reálne predpoklady pre zamedzenie ďalšieho rastu, resp. medziročné zníženie vybraných transferov štátneho rozpočtu.

	Pri príprave východísk zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 sa pozornosť sústredila na špecifikáciu nových výdavkových titulov, najmä obligatórneho charakteru. Definitívny prehľad obligatórnych výdavkov bude možné spracovať až po skončení rokovania Národnej rady SR.

	Predbežná kvantifikácia rozhodujúcich výdavkových položiek ukazuje, že pokračovanie týchto tendencií by vyústilo do nasledovných relácií:

	Obligatórne výdavky

	a) Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, vrátane poistného a príspevku zamestnávateľa do poisťovní a NÚP

	Objemovo značný medziročný rast výdavkov o 11,9 mld Sk si vyžiada realizácia opatrení, ktoré sa majú vykonať v mzdovej oblasti (o 8,6 mld Sk). Nadväzne sa zvýšenie miezd prejavuje v raste poistného o 3,3 mld Sk.	Podstatnú časť tohoto zvýšenia predstavuje predovšetkým  realizácia zákona o verejnej službe.

	Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania sa navrhujú rozpočtovať na úrovni 57,7 mld Sk. V rámci týchto výdavkov sa okrem miezd a platov zamestnancov rozpočtových organizácií rozpočtujú v kapitole VPS i finančné prostriedky pre realizáciu zákona o verejnej službe zamestnancov príspevkových organizácií (vo výške 1,3 mld Sk).

	Rozpočtovanie miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní v roku 2003 najmä v dôsledku prijatých zákonov zakladá rast o 17,5 % (na 57,7 mld Sk). Uvedený rast do istej miery vyrovnal zaostávanie, ktoré sa v rozpočtovaní mzdových výdavkov presadzovalo v rokoch 1998 až 2001, kedy ročne rástli tieto výdavky o menej ako 4 %. Okrem prijatého zákona o štátnej a verejnej službe sa na raste podieľa osobitná realizácia mzdovej politiky vo vybraných rezortoch, čo viedlo k značnej a nie vždy podloženej diferenciácii platov, osobitne v prospech ozbrojených zložiek (kde sa už realizuje nielen 13., ale aj 14. plat), resp. od roku 2003 vysokoškolských pedagógov. Na raste mzdových prostriedkov sa podieľa aj rast počtu zamestnancov (napr. v súvislosti s prístupovým procesom do EU a NATO, prijatými uzneseniami vlády a zákonmi).

	Rozhodovanie o zvyšovaní platov v jednotlivých odvetviach bez reálneho rozpočtového krytia (tak, ako to bolo vo viacerých prípadoch riešené napr. poslaneckými návrhmi) môže vyústiť do situácie, aká nastala v systéme zdravotného poistenia: v rámci vyčleneného objemu transferu sa bez zohľadnenia reálnych zdrojových možností rozhodlo o výraznom zvýšení príjmov zdravotného personálu, čo sa realizovalo na úkor ostatných výdavkov  a vyústilo do rastu zadlženosti.

	V roku 2003 by na rast miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní (vrátane odvodov do poistných fondov) mali rozhodujúcim spôsobom vplývať nasledujúce faktory:

	- dopočet do celoročnej, 12 mesačnej účinnosti zákonov o štátnej a verejnej službe, vrátane zákona o Hasičskom a záchrannom zbore, (v roku 2002 "len" 8 mesiacov) rast požiadaviek cca o 2,3 mld Sk (vrátane zvýšených stupníc platových taríf pre 3 rozpočtové kapitoly - Národná rada SR, Kancelária prezidenta, Ústavný súd). Kvantifikácia tohto dopočtu pre zamestnancov štátnej služby predstavuje 270 mil. Sk;  

	- realizácia 13. platu u zamestnancov štátnej služby, resp. jednej polovice 13. platu pre zamestnancov verejnej služby v zmysle schválených zákonov, vrátane úpravy platov zamestnancov verejnej služby, ktorá by zodpovedala rozdielu do výšky celého platu tak, ako u zamestnancov štátnej služby - 4,8 mld Sk; Realizácia tohoto opatrenia predstavuje takmer 40 % z celkového zvýšenia miezd a odvodov v roku 2003.  Kvantifikácia 13. platu pre zamestnancov štátnej služby predstavuje necelých 800 mil. Sk; 

	- zvýšená stupnica platových taríf pre vysokoškolských pedagógov v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 - 1,1 mld Sk 
	
	- novela zákona č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach profesionálnych vojakov l,3 mld Sk, ktoré podľa vyjadrenia rezortu obrany (v dôvodovej správe k zákonu) majú byť zdrojovo zabezpečené v rámci 1,89 % podielu výdavkov kapitoly na HDP.
	
	- valorizácia platov ústavných činiteľov, sudcov, prokurátorov vyplývajúca zo zákonov, vrátane valorizácie funkčných platov príslušníkov policajného zboru, SIS, profesionálnych vojakov, colníkov, u ktorých je navrhnutá zmena zákona vo väzbe na rast ich platov v závislosti od zvýšenia priemernej mzdy v národnom hospodárstve cca l,9 mld Sk;
		
	- potreba zabezpečenia finančných prostriedkov súvisiacich s požiadavkou nárastu počtu zamestnancov v súvislosti so zabezpečením administratívnych potrieb (EÚ, NATO), aplikácia nových zákonov v oblasti odmeňovania sudcov a prokurátorov, účinnosť ktorých je od 1.1.2003 s celkovým vplyvom cca 0,5 mld Sk;

	b. Sociálne dávky

	Reálne čerpanie výdavkov na sociálne dávky v predchádzajúcich rokoch spravidla výrazne prekročilo rozpočtované objemy výdavkov. Bolo to spôsobené tým, že pri rozpočtových prácach predpokladané prijatie opatrení zameraných na ich elimináciu sa ukázalo ako neopodstatnené a nepodložené. Pretože podhodnocovanie týchto výdavkov sa každoročne opakuje, ministerstvo financií neodporúča naďalej spoliehať sa na opatrenia prijaté až počas roka a navrhuje výdavky na tieto dávky rozpočtovať na úrovni, ktorú si vyžiada platný systém dávok.

	Zvýšenie výdavkov na sociálne dávky v roku 2002 v porovnaní s rozpočtom predstavuje zhruba 3,7 mld Sk (pri rozpočte na úrovni 13,9 mld Sk rezort MPSVR SR predpokladá ich čerpania na úrovni 17,6 mld Sk). 

	Úroveň 17,6 mld Sk je potrebné považovať za východiskovú pre rozpočtovanie výdavkov na sociálne dávky aj pre rok 2003, ak sa nezmení v súčasnosti platná legislatíva. Ide o zreálnenie rozpočtovania na základe zohľadnenia vývoja v roku 2002. 

	Osobitným problémom v rámci sociálnych dávok je rozpočtovanie príspevku na bývanie. V nadväznosti na dereguláciu cien možno v roku 2003 predpokladať predkladanie návrhov na zvýšenie príspevku na bývanie, čím by sa zvýšilo čerpanie tohto príspevku v roku 2003 o 1,6 mld Sk.

	Po predpokladanom zvýšení príspevku na bývanie by bolo potrebné rozpočtovať na sociálne dávky viac ako 19 mld Sk, čo je v porovnaní s rozpočtom na rok 2002 nárast o viac ako 5 mld Sk. V porovnaní so skutočnosťou čerpania týchto dávok v roku 1998 by to znamenalo nárast o 10,9 mld Sk.   

	Ministerstvo financií nepovažuje uvedený rast za adekvátny a jeho pokračovanie za ekonomicky únosné. Okrem značných rozpočtových dôsledkov je pri posudzovaní tohto objemu výdavkov významná aj skutočnosť, že existujú signály o zneužívaní tohto systému a jeho demobilizačnom pôsobení u časti obyvateľov pri zaobstarávaní si zamestnania. 

	c. Dávky sociálneho zabezpečenia

 	Zvýšenie prídavkov na deti a rodičovského príspevku si vyžiada medziročne zvýšiť výdavky o 3 mld Sk. Kým v roku 2002 sa rozpočtovali v objeme 16,0 mld Sk (pričom sa ukázali ako nadsadené o cca 800 mil. Sk, ktoré sa využili na realizáciu zákonov o rodinnej politike v roku 2002), v roku 2003 ich rezort MPSVR SR navrhuje rozpočtovo zabezpečiť v sume 19 mld Sk. 

	Ministerstvo financií odporúča prehodnotiť výšku prídavkov, ktoré sa vyplácajú celoplošne a prehodnotiť aj systém vyplácania rodinných prídavkov v miere, aby sa v roku 2003 realizovali do výšky predpokladanej skutočnosti v roku 2002.

	d. Štátom platené poistné za určené skupiny osôb
	
	V rámci východiskových kvantifikácií sa v roku 2003 nepredpokladá rast štátom plateného poistného. Navrhuje sa rozpočtovať na úrovni 21,8 mld Sk z toho na zdravotné poistenie 15,3 mld Sk a na nemocenské a dôchodkové poistenie 6,5 mld Sk. O prípadnom zvýšení tejto sumy bude potrebné rozhodnúť v rámci zvažovaní priorít vlády.

	Vo výdavkoch štátneho rozpočtu nie je premietnutá garancia štátu na zabezpečenie platobnej schopnosti základného fondu dôchodkového poistenia v predpokladanej výške cca 5 mld Sk, ktorá vyplýva zo schváleného zákona o sociálnom poistení s účinnosťou od l. júla 2003. Vzhľadom na zrušenie možnosti presunu finančných prostriedkov medzi fondom nemocenského poistenia a fondom dôchodkového poistenia vzniká väčšie riziko platobnej schopnosti dôchodkového fondu Sociálnej poisťovne, s možným vplyvom na výdavky štátneho rozpočtu.

	e. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi

	Osobitnou otázkou ostáva rozpočtovanie výdavkov kapitoly Štátny dlh, ktoré je okrem iného závislé najmä od:
	- výšky schodku v roku 2002,
	- výšky prostriedkov, ktoré sa vyčlenia na zníženie štátneho dlhu z privatizácie. 

	Pri použití týchto zdrojov na zníženie štátneho dlhu v rozsahu 50 mld Sk a na odkúpenie časti štátnych dlhopisov na reštrukturalizáciu bánk, by boli výdavky kapitoly Štátny dlh v roku 2003 medziročne stabilizované. Z toho dôvodu sa rozpočtujú výdavky kapitoly Štátny dlh na úrovni 28,1 mld sk

	Výdavky na reštrukturalizáciu bánk sa v roku 2003 predpokladajú v dvoch položkách:

	- 8,4 mld Sk na účely finančného krytia výnosov zo štátnych dlhopisov vydaných na účely reštrukturalizácie vybraných bánk uvedených v osobitnom prepise (§ 44a ods. l zákona č. 21/1992 Zb.)    
	- 2,8 mld Sk na finančné krytie záväzkov vyplývajúcich zo záruky vlády poskytnutej podľa osobitného predpisu (§ 44a ods. 2 zákona č. 21/1992 Zb.). 

	Výdavky na reštrukturalizáciu bude potrebné i v roku 2003 riešiť obdobne ako v roku 2002, prostredníctvom osobitného paragrafu v zákone o štátnom rozpočte, ktorý umožní vláde zvýšiť schodok štátneho rozpočtu o cca l % HDP. Na financovanie uvedených výdavkov na ťarchu schodku štátneho rozpočtu sa predpokladá vydať štátne dlhopisy resp. financovať ich čiastočne z pôžičky EFSAL od Svetovej banky. 

	f. Obligatórne výdavky rozpočtované v kapitole VPS

	Spolu sa tieto výdavky v kapitole VPS rozpočtujú v rozsahu 6,0 mld Sk.

	Na štátnu prémiu v stavebnom sporení bude potrebné aj pri ponechaní súčasných podmienok (najmä výšky štátnej prémie v sume 4 000 Sk) vynaložiť o cca 800 mil. Sk viac, ako sa rozpočtovalo v roku 2002 (v dôsledku "prirodzenej dynamiky" rastu počtu sporiteľov). Celkove sa navrhuje na štátnu prémiu v stavebnom sporení rozpočtovať 3,6 mld Sk. 

	Na hypotekárne úvery sa navrhuje rozpočtovať 552,7 mil. Sk. Medziročne to predstavuje viac ako dvojnásobný nárast (z 226,5 mil. Sk v roku 2002).

	Platba štátu do garančného fondu Národného úradu práce sa v rokoch 2001 a 2002 rozpočtovala v objeme 320 mil. Sk. V rámci finančného zúčtovania za rok 2001 bolo potrebné dorovnať tento transfer do úrovne platieb realizovaných podnikateľskými subjektami v objeme 158 mil. Sk. V nadväznosti na túto skutočnosť ministerstvo financií navrhuje rozpočtovať v roku 2003 transfer do garančného fondu v objeme 500 mil. Sk. 

	Vzhľadom na reálny stav v tvorbe garančného fondu opätovne odporúča ministerstvo financií urýchlene pristúpiť k legislatívnej úprave tvorby a použitia fondu v tom smere, aby sa nezakladali ďalšie rastúce nároky na štátny rozpočet. Z hľadiska účelu by do garančného fondu mali prispievať iba zamestnávatelia, ktorí ho vytvárajú pre obdobie svojej platobnej neschopnosti.

	Na úhradu majetkovej ujmy SLSP, a.s. a SZRB, š. p. ú sa navrhuje rozpočtovať 629,3 mil. Sk.

	Podrobný prehľad výdavkových titulov obligatórneho charakteru rozpočtovaných v kapitole VPS je uvedený v tabuľkovej prílohe.

	g. Transfery obciam a VÚC
	
	Rozpočtovanie transferov (decentralizačnej dotácie) obciam a VÚC je v súčasnej etape prác v metodike roku 2002 a až následne sa bude pripravovať v rámci novej kapitoly "Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom".

	Kvantifikácia výšky súhrnného finančného vzťahu štátneho rozpočtu k  rozpočtom obcí a  rozpočtom vyšších územných celkov v  návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 v  zmysle § 29 b zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o  rozpočtových pravidlách v  znení neskorších predpisov by sa mala určiť v  závislosti na vývoji výnosov daní v  správe štátu s  prihliadnutím na rozsah daňových právomocí obcí a  vyšších územných celkov.

	Pri rozhodovaní o dynamike súhrnného finančného vzťahu štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a miest bude potrebné zohľadniť i zdroje, ktoré sa prerozdeľujú z rozpočtových kapitol do rozpočtov miest a obcí, resp. VÚC. V roku 2002 by mali tieto vzťahy dosiahnuť ďalších 3,8 mld Sk.

	Pri zostavovaní návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 a  jeho vzťahu k  rozpočtom obcí a  vyšším územným celkom sa v  zásade bude vychádzať zo súčasnej štruktúry priamych finančných vzťahov a  dopadov finančného zabezpečenia úloh vyplývajúcich z  prechodu niektorých  kompetencií zo štátnej správy na samosprávu v  zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. za rok 2002 a  prechodu kompetencií s  účinnosťou od l. januára 2003.

	Pokiaľ ide o  obce, v  roku 2003 sa nenavrhuje zmena doterajšieho systému finančného zabezpečenia samosprávnych funkcií. Prechod pôsobností z  orgánov štátnej správy na obce sa bude aj v  roku 2003 zabezpečovať decentralizačnou dotáciou.

	Činnosť úradov samosprávnych krajov by sa mala v  roku 2003 v  podstate zabezpečovať dotáciou zo štátneho rozpočtu. Úlohy, ktoré prešli na VÚC z  orgánov štátnej správy, sa finančne zabezpečia decentralizačnou dotáciou a  zvažuje sa možnosť čiastočného financovania úloh aj podielom na republikovej dani. 

	h. Vybrané dotácie nefinančným subjektom

	Na realizáciu výkonov vo verejnom záujme v železničnej doprave sa navrhuje rozpočtovať 4 mld Sk. V roku 2002 sa v štátnom rozpočte rozpočtuje 1,8 mld Sk a zo zdrojov privatizácie na staré záväzky štátu sa uvažovalo so sumou 4 mld Sk. Aby sa nezakladali v tejto oblasti ďalšie rozpočtové nároky (formou zvyšovania transferu v bežnom roku, resp. uvoľňovaním zdrojov z privatizácie v rámci "oddlžovania"), navrhuje sa, aby sa rozsah výkonov vo verejnom záujme dôsledne odvíjal od rozsahu rozpočtovaných zdrojov a nie naopak, aby sa výdavky rozpočtu, resp. zo zdrojov z privatizácie prispôsobovali požiadavkám železníc (a najmä zohľadňovali ich prezamestnanosť a z hľadiska iných odvetví nadštandartné mzdové požiadavky). Takýto postup nebol dostatočne účinný na presadzovanie skutočných reforiem v železniciach.

	Na výkony vo verejnom záujme vo verejnej pravidelnej doprave sa navrhuje rozpočtovať 1 mld Sk. 

	i. Ostatné obligatórne výdavky

	V rámci jednotlivých rozpočtových kapitol sa osobitne špecifikujú výdavky obligatórneho charakteru, ktoré spolu dosahujú 4,1 mld Sk. Ide najmä o výdavky nárokovateľné na základe osobitných zákonov v silových zložkách.

	V rámci rozpočtu na rok 2003 odporúča ministerstvo financií vyčleniť transfer pre Národný úrad práce (rozpočtovaný prostredníctvom MPSVR SR) v rozsahu, ktorý vyplýva pre zabezpečenie nástrojov v zamestnávaní absolventov škôl a elimináciu výdavkov na dopravu. V roku 2002 by tieto výdavky  (ktoré štátny rozpočet realizuje v zmysle prijatých noviel zákona o zamestnanosti) mali dosiahnuť 255 mil. Sk. Pre rok 2003 sa odporúča rozpočtovať tento transfer na úrovni 300 mil. Sk a súčasne novelizovať zákon o zamestnanosti tak, aby umožnil na realizáciu týchto nástrojov použiť i zdroje NÚP.

	Fakultatívne výdavky

	a) Tovary a ďalšie služby

	Prístup k rozpočtovaniu výdavkov na tovary a ďalšie služby ostáva naďalej nástrojom, ako orientovať rozpočtové kapitoly na ich efektívnejšie vynakladanie. Poznatky z kontrolnej činnosti ukazujú, že v ich vynakladaní stále pretrvávajú prvky nehospodárnosti. Napriek tomu nie je opodstatnené predpokladať, že sa hospodárnejším vynakladaním výdavkov na tovary a ďalšie služby podarí utlmiť rast výdavkov v ostatných ekonomických kategóriách. 

	Výdavky na tovary a ďalšie služby sa navrhujú rozpočtovať pri celkovom medziročnom zvýšení o 5 %, čím sa v zásade vytvoria predpoklady najmä pre premietnutie cenovej deregulácie, ku ktorej bude nevyhnutné pristúpiť. V absolútnom vyjadrení to predstavuje rast o cca 1,7 mld Sk z 34,3 mld Sk na 36 mld Sk.

	Takýto postup neznamená, že sa plošne každej rozpočtovej kapitole navrhuje zvýšiť limit výdavkov na tovary a ďalšie služby rovnakou mierou. Zvýšenie týchto výdavkov bude diferencované, a to nielen podľa nových úloh, ktoré vyplynuli pre jednotlivé rozpočtové kapitoly, ale aj podľa predpokladaného dopadu deregulácie vybraných cien (najmä energií). V prípade viacerých kapitol sa nepredpokladá výraznejšie medziročné zvýšenie výdavkov na tovary a ďalšie služby.

	Celkový objem tovarov a ďalších služieb a najmä medziročné porovnanie ovplyvní (resp. zníži) v ďalších rozpočtových prácach zohľadnenie procesu decentralizácie a proces transformácie vysokého školstva. Tieto výdavky sa budú rozpočtovať v rámci transferov.

	b) Kapitálové výdavky                                                  
                                                              		Kapitálové výdavky navrhujeme rozpočtovať ako fakultatívne výdavky v celkovej sume 29,3 mld Sk  (bez kapitoly VPS). Oproti roku 2002 je návrh vyšší v absolútnej hodnote o 1,1 mld Sk, čo predstavuje zvýšenie o 3,9%. V rozpočte roku 2002 bol už zohľadnený vplyv transformovaných štátnych fondov  predstavuje  13,4 mld Sk.

	 Zvýšenie celkových kapitálových výdavkov v roku 2003 oproti roku 2002 je spôsobené týmito  faktormi

  - v dôsledku  zrušenia osobitných účtov v dotknutých kapitolách a zapracovania týchto prostriedkov do štátneho rozpočtu sa v kapitole Ministerstva financií SR navrhuje zvýšiť objem kapitálových výdavkov o 0,5 mld Sk (podľa čerpania v roku 2002).

  -  v dôsledku delimitácie niektorých zriaďovateľských funkcií z KÚ do VÚC a obcí  navrhujeme posilniť kapitálové výdavky v prospech VUC a obcí v celkovej sume 0,3 mld Sk, (pretože doposiaľ vzhľadom na nedostatočné zdrojové možnosti neboli  investičné potreby krajských úradov v plnom rozsahu vykryté). 

   - v dôsledku potreby riešiť úlohy v oblasti ropy a ropných výrobkov navrhujeme v kapitole Správa štátnych hmotných rezerv zvýšiť  kapitálové výdavkov o 0,3 mld Sk.
       
    Niektoré nové úlohy, ktoré je potrebné riešiť zvýšením objemu kapitálových výdavkov (napr. umiestnenie pracovníkov Ústavného súdu SR v Košiciach, zabezpečiť vyhovujúce priestory pre pracovníkov novozriadeného Národného bezpečnostného úradu, realizovať rekonštrukčné práce na objektoch v správe Ministerstva práce a sociálnych vecí SR v Bratislave na Špitalskej ul., pokračovať v realizácii  rozostavanej stavby v správe Úradu vlády SR "Rekonštrukcia UZ Rusovce") navrhujeme realizovať prerozdelením kapitálových výdavkov medzi jednotlivými kapitolami s prihliadnutím na  celkovú rozostavanosť, pričom rozhodujúcim kritériom v štrukturálnom smerovaní kapitálových výdavkov zostáva  i naďalej prednostné zabezpečenie potrieb  na rozostavaných stavbách (potreba na rozostavaných stavbách je krytá v priemere za SR na cca 57 %).

  Porovnanie návrhu kapitálových výdavkov vo vybraných rozpočtových kapitolách s rokom 2002 je uvedené v prílohe.
     
	 Podstatná časť kapitálových výdavkov je rozpočtovaná pre kapitolu Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR v sume 12,4 mld Sk (t.j. 42,3 % z celkového objemu) z toho v sume 10,9 mld Sk na zabezpečenie financovania projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest v zmysle uznesenia vlády SR č. 162/2001  a 1,0 mld Sk  na ostatné štátne cesty  (v tomto objeme sú zahrnuté i finančné zdroje na výstavbu preložky štátnej cesty II/520 Nová Bystrica-Oravská Lesná v rámci vládnych priorít podľa uznesenia vlády SR č. 189/2002).

	Z objemu kapitálových výdavkov rozpočtovaného pre nefinančné (podnikateľské) subjekty v sume 3,3 mld Sk navrhujeme pre Ministerstvo hospodárstva SR 0,2 mld Sk na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie a prípravu teritória štátu na obranu, pre Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 0,4 mld Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest a pre Ministerstvo pôdohospodárstva v sume 2,7 mld Sk na obstaranie strojov a technológií pre subjekty Agrokomplexu, na investičné akcie vodární a kanalizácií (vrátane prívodov a rozvodov vody pre obce v ochrannom pásme Jadrovej elektrárne Mochovce), ako i na ďalšie vodohospodárske investície.

	V rámci celkového objemu kapitálových výdavkov je v kapitolách Ministerstva vnútra, Ministerstva kultúry, Úradu geodézie, kartografie, katastra a príslušných krajských úradov premietnutý finančný vplyv v súvislosti s prechodom kompetencií realizovaných v roku 2002 v zmysle noviel zákona o Hasičskom a záchrannom zbore a Katastrálnom zákone z krajských úradov do menovaných ministerstiev a ÚGKK.

	V kapitolách krajských úradov a Ministerstva zdravotníctva nie je premietnutý finančný vplyv v súvislosti s realizáciou Zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy (ministerstiev, krajských a okresných úradov) na obce a vyššie územné celky z dôvodu neujasnenosti niektorých metodických prístupov.  

c. Rozpočtovanie zdrojov na zabezpečenie aktivít súvisiacich s  čerpaním predvstupových fondov

Programy ISPA, SAPARD a  PHARE sú nástroje štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie, ktoré pomáhajú kandidátskym krajinám k  príprave vstupu do EÚ. Ciele a  rozsah aktivít projektov z  jednotlivých programov určujú finančné memorandá.

	Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa. 

V  roku 2003 sa predpokladá z  predvstupových fondov EÚ získať príjmy vo výške  5,9 mld Sk z  toho:
-	ISPA   2,1 mld Sk,
-	SAPARD  0,8 mld Sk,
-	PHARE  3,0 mld Sk.

Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa v  návrhu východísk na zostavenie štátneho rozpočtu na rok 2003 navrhuje suma 5,3 mld Sk. 

Z   uvedenej sumy na spolufinancovanie projektov ISPA  je navrhovaných 1 949,3 mil. Sk. Z  týchto prostriedkov bude zabezpečené financovanie projektov, ku ktorým už boli podpísané finančné memorandá a  projektov, pri ktorých sú finančné memorandá pred podpisom. Zároveň je v  uvedenej čiastke zahrnutá aj rezerva na pripravované projekty ISPA  a  rezerva na bankové poplatky, dane z úroku, kurzové rozdiely a  nezrovnalosti. Súčasne sa na zabezpečenie spolufinancovania predpokladá aj čerpanie úverov od EIB. Problematika čerpania týchto úverov je obsiahnutá v  kapitole o  vládnych úveroch.

Požiadavka finančnej spoluúčasti zo ŠR na rok 2003 na program SAPARD je 205,9 mil. Sk.  V  rozpočte kapitoly VPS sú tieto prostriedky rozdelené na projekty týkajúce  sa rozvoja vidieka a  na  rezervu na bankové poplatky, dane z úroku, kurzové rozdiely a  nezrovnalosti. 

Na spolufinancovanie projektov PHARE sú v  súčasnosti navrhované výdavky vo výške 3 166,8 mil. Sk. Väčšia časť týchto prostriedkov bude rozpočtovaná v  limitoch kapitol a  konečná potreba finančných prostriedkov bude spresnená podľa   pripravenosti projektov počas zostavovania návrhu štátneho rozpočtu.  V  kapitole VPS sa z  týchto prostriedkov vyčleňuje rezerva na spolufinancovanie v  rámci predvstupového fondu PHARE. 

V  rozpočte roku 2003 je teda možné uvažovať s  použitím zdrojov  v  súčasnosti vyčlenených na spolufinancovanie a   predpokladaných zdrojov z  predvstupových fondov EÚ vo výške 11,2 mld Sk.

	d. Výdavky financované z vládnych úverov (štátnymi dlhopismi)

	V roku 2003, rovnako ako v predošlom roku, výdavky ktorých krytie príslušnej časti schodku štátneho rozpočtu tvoria vládou SR prevzaté úvery, sa zapracujú vo výške ich predpokladaného použitia priamo do výdavkov príslušných rozpočtových kapitol (okrem výdavkov na reštrukturalizáciu bánk). V tejto etape rozpočtových prác sa chápu ako fakultatívne výdavky.

	Prostredníctvom príslušného paragrafu sa v rámci zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 vláde umožní prevziať nové úvery (podpísať úverové zmluvy) a vydať štátne dlhopisy na financovanie diaľnic a na financovanie reštrukturalizácie bánk. Už vo fáze zostavenia rozpočtu sa presne identifikuje časť výdavkov, ktorá sa premieta do schodku štátneho rozpočtu. 		
	Do rozpočtu na rok 2003, na financovanie na ťarchu schodku ŠR prostredníctvom vládnych úverov a štátnych dlhopisov, navrhujú jednotlivé rezorty nasledovné výdavky :

	- ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií na projekt budovania diaľnic celková suma výdavkov  l0,9 mld Sk
	
	Navrhované financovanie úvermi:

	l) na základe už podpísaných úverových zmlúv:

-  EIB (zmluva z roku 1998) 				    946,0 mil. Sk
-  OECF (zmluva z roku 2000)				    700,0 mil. Sk
	
2) na základe nových zmlúv a štátnych dlhopisov

-  EIB (spolufinancovanie ISPA - z roku 2003)    258,0 mil. Sk
- EIB (spolufinancovanie ISPA - z roku 2003)    301,0 mil. Sk
- EIB (zmluva bude podpísaná v roku 2003)     2 406,0 mil. Sk
- vydanie štátnych dlhopisov                  6 289,0 mil. Sk

	- ministerstvo kultúry na Multifunkčné a knižničné centrum UK v Bratislave (zmluva s RBRE z roku 2001 )
	- v objeme 62,15 mil. Sk
	- požadované spolufinancovanie z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 62,15 mil. Sk. 
	
	- ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na projekt riadenia sociálnych dávok(zmluva s IBRD z roku 2002) 
	- v objeme 778,0 mil. Sk (z uvedenej sumy bude časť 		poskytnutá  ako návratná finančná výpomoc Sociálnej poisťovni a NÚP)
	- požadované spolufinancovanie z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu resp. zo zdrojov Sociálnej poisťovne a NÚP 778,0 mil. Sk.

	- pre krajské úrady na projekt výstavby infraštruktúry pre domovy sociálnych služieb (zmluva s RBRE z roku 2002)
	- v objeme 137,6 mil. Sk
	- požadované spolufinancovanie z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 137,6 mil. Sk
	
	- pre ministerstvo financií na projekt riadenia verejných financií (zmluva s IBRD z roku 2001) 
	- v objeme 48 mil. Sk
	- požadované spolufinancovanie z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu 24 mil. Sk

	- Krajský úrad Košice projekt základných škôl pre rómske deti (zmluva RBRE  z roku 2002)
	- v roku 2003 čerpanie 2,1 mil. Sk

	Čerpanie týchto úverov, ako aj požadovaná spoluúčasť vlastných zdrojov na financovaní projektov v celkovej sume
12 929,6 mil. Sk sa rozpočtuje v rámci vyčlenených výdavkových limitov príslušných kapitol.  

	V roku 2002 tvorili rozpočtované výdavky financované vládnymi úvermi a štátnymi dlhopismi 10 044,6 mil. Sk a na spolufinancovanie sa z vlastných zdrojov štátneho rozpočtu rozpočtovalo 1 287 mil. Sk (bez vlastných zdrojov na financovanie diaľnic). Navrhované financovanie výdavkov by predstavovalo zvýšenie o 1 598 mil. Sk oproti roku 2002.

Záruky za bankové úvery	

	Na realizáciu záruk za bankové úvery bude v roku 2003 potrebné vynaložiť cca 7,6 mld Sk. Ak sa neuvoľnia na tento účel zdroje z Fondu národného majetku, bude ich potrebné rozpočtovať v rámci štátneho rozpočtu. V nadväznosti na značnú rozpočtovú záťaž odporúča ministerstvo financií v roku 2003 realizovať privatizačný proces aspoň v takom rozsahu, ktorý Fondu národného majetku umožní tieto riziká v realizácii záruk riešiť. Ak sa nebudú rozpočtovo riešiť záruky za bankové úvery zo zdrojov z privatizácie, bude potrebné posúdiť ich rozpočtové krytie v rámci posúdenia priorít vlády.

	

VII. Predpoklady rozpočtového hospodárenia ostatných prvkov verejného rozpočtu v roku 2003
 
	V kapitole č. III sa konštatovalo, že na základe predbežných kvantifikácií a  stavu informácií známych v  súčasnom období, by výsledky hospodárenia ostatných zložiek verejného rozpočtu (bez rozpočtov obcí a  rozpočtov vyšších územných celkov) bežného roka 2003 mali byť schodkové v  objeme cca 1  533 mil. Sk. 

	Jednotlivé zložky verejného rozpočtu (bez štátneho rozpočtu) by mali podľa kvantifikácií ministerstva financií v roku 2003 dosiahnuť nasledovné výsledky rozpočtového hospodárenia:

-	Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických 
   zariadení a  nakladania s  vyhoreným jadrovým
   palivom a  rádioaktívnymi odpadmi       +  2  661,8 mil. Sk                             

-	Sociálna poisťovňa                       -  4  672,8 mil. Sk                                 

-	Zdravotné poisťovne                       -  1 013,3 mil. Sk
                                  
-	Národný úrad práce                       +  1  491,5 mil. Sk

-	Fond národného majetku Slovenskej republiky      0,0 mil. Sk

-	Slovenský pozemkový fond                         0,0 mil. Sk 

	Návrh rozpočtu Štátneho fondu likvidácie jadrovoenerge- tických zariadení a  nakladania s  vyhoreným jadrovým palivom a  rádioaktívnymi odpadmi pre rok 2003 predpokladá celkové príjmy v  objeme 11  829,4 mil. Sk, pri zostatku prostriedkov z  predchádzajúceho roka v  objeme 8  017,4 mil. Sk, príjmy bežného roka predpokladá na úrovni 3  812 mil. Sk (tvorené z  väčšej časti príspevkom vlastníka JEZ). Celkové výdavky na rok 2003 predpokladá v  objeme 1  150,2 mil. Sk a hospodárenie bežného roka ako prebytkové v  objeme 2  661,8 mil. Sk.           

V návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2003 je zapracovaný vplyv schváleného zákona o  sociálnom poistení (účinnosť od 1. júla 2003) vrátane dopadov schválených legislatívnych zmien uplatnených poslancami NR SR. V  súvislosti s  týmito zmenami premietlo MF SR zníženie celkových príjmov z  výberu poistného v  2. polroku 2003, z  titulu schválenia maximálneho vymeriavacieho základu v  sume 32  000 Sk a  zníženia výberu na dôchodkové zabezpečenie (poistenie o  0,5 percentuálneho bodu za nezaopatrené dieťa, čo predstavuje zníženie príjmov o  cca 1,4 mld Sk oproti vládnemu návrhu predmetného zákona).  

Vo výdavkovej časti návrhu rozpočtu je premietnutá schválená valorizácia dôchodkov od 1. júla 2002. Pre rok 2003 predpokladá MF SR valorizáciu dôchodkov o  5 % v  termíne od 1. júla 2003 vo väzbe na schválený zákona o  sociálnom poistení.  Príjmy bežného roka predpokladá v  objeme 94 284,6 mil. Sk a  výdavky v  objeme 98  957,4 mil. Sk. Saldo hospodárenia v  bežnom roku 2003 sa dostáva na úroveň schodku v  objeme 4  672,8 mil. Sk. 

Schválený zákon o  sociálnom poistení zakladá v  roku 2003 dopad na štátny rozpočet v  súvislosti s  garanciou platobnej schopnosti základného fondu dôchodkového poistenia, nakoľko štát na zabezpečenie jeho solventnosti poskytuje finančnú pomoc a  nie návratnú finančnú výpomoc. Predmetný zákon už neumožňuje krytie deficitu tohto fondu z  vnútorných zdrojov Sociálnej poisťovne, t. j. presuny medzi fondmi a  tak na zabezpečenie platobnej schopnosti tohto fondu v  roku 2003 predpokladáme garanciu štátu vo výške cca 5 mld Sk, pričom v  1. polroku 2003 sa predpokladá, že na krytie celkového deficitu tohto fondu bude môcť využiť Sociálna poisťovňa vnútorné zdroje v  celkovej výške 1,2 mld Sk (v tom 1 mld Sk zo základného fondu nemocenského poistenia a  0,2 mld Sk z  rezervného fondu.

V  návrhu rozpočtu zdravotných poisťovní predpokladá MF SR oblasti vlastných príjmov zdravotných poisťovní príjmy bežného roka v  objeme 58  806 mil. Sk, predpoklad cudzích príjmov v  objeme 150 mil. Sk formou návratnej finančnej výpomoci. Výdavky bežného roka bez splátok návratných finančných výpomocí sa predpokladajú v  objeme 59  819,3 mil. Sk (predpoklad splátok návratných finančných výpomocí v  roku 2003 v  objeme 1  123,7 mil. Sk). Na rok 2003 sa predpokladá schodkové hospodárenie bežného roka zdravotných poisťovní v  objeme 1  013,3 mil. Sk.

MF SR v  návrhu rozpočtu Národného úradu práce predpokladá príjmy bežného roka v  objeme 12  604,6 mil. Sk,  výdavky v  objeme 11  113,1 mil. Sk, pri prebytku hospodárenia bežného roka v  objeme 1 491,5 mil. Sk. Pre rok 2003 sa predpokladá financovať aktívnu politiku trhu práce zo zdrojov štátneho rozpočtu v  objeme 300 mil. Sk. 

V  súčasnom období, keď nie sú Fondu národného majetku SR známe príjmy zo zmlúv, ktoré uzavrie fond do konca roka 2002 so splatnosťou v  roku 2003 a  v  roku 2003, sú za oblasť príjmovej časti k  dispozícií iba čiastočné údaje (za tie príjmy, ktoré vyplývajú z  už uzavretých kúpnopredajných zmlúv), ktoré nemajú vypovedaciu hodnotu. Fond národného majetku SR musí vypracovať svoj rozpočet na rok 2003 na základe uznesení vlády SR, ktoré budú prijaté aj počas roku 2002. Už v  tomto štádiu spracovania predpokladá vyrovnané hospodárenie bežného roka 2003 t. j. realizácia výdavkov maximálne do výšky príjmov. 

Rozpočet Slovenského pozemkového fondu na rok 2003 predpokladá príjmy a  výdavky v  objeme 428,8 mil. Sk. Rozpočet bežného roka je zostavený na princípe bilančnej vyrovnanosti, bez nároku na štátny rozpočet. Z  celkových príjmov v  objeme 428,8 mil. Sk predpokladá príjmy z  výnosov pri prevode majetku štátu na privatizované subjekty v  objeme 115,6 mil. Sk a príjmy z  výnosov pri správe majetku štátu v  objeme 280,6 mil. Sk. Podstatnú časť výdavkov tvoria naďalej položky zabezpečujúce financovanie činnosti fondu vymedzené právnymi predpismi, napr. reštitučné náhrady v  hotovosti, identifikácia vlastníckych vzťahov, geodetické práce, mapy a  pod. Rozpočet Slovenského pozemkového fondu na rok 2003 v  tejto podobe bol schválený uznesením vlády SR č. 450 z  23. mája 2001. 

	Vzhľadom na realizovaný proces decentralizácie v  roku 2002 nie sú v  súčasnom období k  dispozícii údaje za rozpočty obcí a  vyšších územných celkov na rok 2003.