Prílohová časť C

Vplyv vyrovnania veku odchodu do dôchodku žien a mužov na trh práce
(podklad k zásadám – alternatíva 1)

Informácia o štruktúre obyvateľov podľa veku a vzdelania k 31. 12. 1999

Navrhovaná reforma sociálneho poistenia z hľadiska podmienok nároku na starobný dôchodok žien (podľa alternatívy 1) sa bude dotýkať žien, ktoré sú v súčasnosti vo veku 51 rokov a menej. 

Na základe údajov zo Štatistického úradu SR o štruktúre obyvateľov podľa veku a vzdelania je možné odhadnúť predpokladanú vzdelanostnú štruktúru potencionálnych ekonomicky aktívnych obyvateľov. Vo všetkých jednotlivých dotknutých päťročných vekových skupinách žien (vo veku od 40 - 54 rokov) bola najvýraznejšie zastúpená skupina vyučených, ktorá predstavovala 26,2 - 30,4 % z celkového počtu žien danej vekovej skupiny a skupina s úplným stredným  odborným vzdelaním, ktorá predstavovala 29,8 - 32,0 % z celkového počtu žien danej vekovej skupiny. 

V štruktúre ekonomicky aktívnych žien (v 4. štvrťroku 2000) podľa vzdelania si taktiež dominantné postavenie udržovali ženy s úplným stredným odborným vzdelaním   (36,2 %) a vyučené ženy (27,9 %).

Dopad vyrovnania veku odchodu do dôchodku žien na trh práce

Pri odhade vplyvu vyrovnania veku odchodu do dôchodku žien a mužov (podľa alternatívy 1) na trh práce sme vychádzali z  Prognózy vývoja zamestnanosti a nezamestnanosti do roku 2006 (Bratislava, december 2000) a z odhadu prírastkov ekonomicky aktívnych žien pri vyrovnávaní veku odchodu do dôchodku žien a mužov, ktoré zotrvajú na trhu práce.

Uvedená zmena sa odrazí na rozsahu ekonomicky aktívnych osôb už od uvedeného roku 2003. Za predpokladu, že by sa neuskutočnila predmetná reforma, by celkový počet ekonomicky aktívnych obyvateľov vzrástol za roky 2003 až 2006 o 63 tis. osôb. Vplyvom reformy by sa tento prírastok zvýšil na dvojnásobok, o 123,8 tis. osôb. To znamená. že v cieľovom nami prognózovanom roku 2006 bude o 60,8 tis. ekonomicky aktívnych obyvateľov viac ako sa predpokladalo v Prognóze. Zmeny v stanovení hranice veku odchodu do dôchodku najvýraznejšie ovplyvnia rozsah medziročných prírastkov ekonomicky aktívnych osôb najmä v posledných dvoch rokoch nami prognózovaného obdobia (2005 a 2006), predovšetkým z dôvodu, že v dôsledku predchádzajúceho demografického vývoja sa v tomto období výrazne zvýšia medziročné prírastky žien vo veku 55 - 59 rokov (čo je veková kategória osôb, u ktorých sa predpokladá, že by prešli do kategórie tzv. obyvateľov v produktívnom veku). Predpokladané medziročné prírastky žien v uvedenej päťročnej vekovej skupine (55 - 59 rokov) v rokoch 2000-2006 dosiahnu 43,7 tis. osôb.

Predikcia celkovej zamestnanosti a nezamestnanosti bez zohľadnenia predĺženia dôchodkového veku žien

Rok	Ekonomicky
aktívne obyvateľstvo
(ponuka práce)	Celková
zamestnanosť
(dopyt po práci)	Počet
nezamestnaných	Miera
nezamestnanosti
v %	
Optimistický variant	
2002	2 660	2 140	520	19,7	
2003	2 679	2 165	514	19,3	
2004	2 696	2 200	496	18,5	
2005	2 711	2 234	477	17,7	
2006	2 723	2 270	453	16,7	
Pesimistický variant	
2002	2 660	2 095	565	21,4	
2003	2 679	2 112	567	21,3	
2004	2 696	2 134	562	21,0	
2005	2 711	2 155	558	20,6	
2006	2 723	2 178	545	20,1	

Predikcia celkovej zamestnanosti a nezamestnanosti pri zohľadnení predĺženia dôchodkového veku žien

Rok	Ekonomicky
aktívne obyvateľstvo
(ponuka práce)	Celková
zamestnanosť
(dopyt po práci)	Počet
nezamestnaných	Miera
nezamestnanosti
v %	
Optimistický variant	
2002	2 660,0	2 140	520,0	19,7	
2003	2 695,7	2 165	530,7	19,7	
2004	2 725,3	2 200	525,3	19,3	
2005	2 755,1	2 234	521,1	18,9	
2006	2 783,8	2 270	513,8	18,5	
Pesimistický variant	
2002	2 660,0	2 095	565,0	21,4	
2003	2 695,7	2 112	583,7	21,7	
2004	2 725,3	2 134	591,3	21,7	
2005	2 755,1	2 155	602,1	21,9	
2006	2 783,8	2 178	605,8	21,8	

Ako vyplýva z tabuľky, uvažované vyrovnanie veku odchodu do dôchodku žien a mužov povedie k zvýšeniu počtu nezamestnaných v SR v roku 2006 o cca 60,8 tis. osôb a miery nezamestnanosti o cca 1,7 – 1,8 %. 

Poznamenávame, že vývoj situácie na trhu práce od roku 2007 bude závisieť od tempa ekonomického rastu, od ktorého bude závisieť celková situácia dopytu na trhu práce.

Prílohová časť C vychádza z čiastočne odlišných údajov oproti textu materiálu a jeho prílohovej časti A., prílohy číslo 3, 4 a 5 podľa jednotlivých alternatív. V zásade však potvrdzuje trendy dopadov komentované v dôvodovej správe.