P r e d k l a d a c i a   s p r á v a

	Návrh zákona sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2001.	Úprava, ktorá je obsiahnutá v predkladanej novele, nadväzuje na povinnosti upravené v tretej časti zákona. Vychádza z  toho, že zdravé životné podmienky možno zabezpečiť len dôslednou ochranou základných zložiek životného prostredia, preto upravuje požiadavky na kvalitu pitnej vody a vody na kúpanie, ako aj na vnútorné prostredie (ovzdušie) stavieb určených na pobyt ľudí. Ustanovuje aj požiadavky na zariadenia, ktoré prevádzkujú epidemiologicky závažné činnosti, zariadenia, ktoré poskytujú deťom výchovnú a výchovno-vzdelávaciu starostlivosť, pričom dôraz kladie najmä na predchádzanie vzniku prenosných ochorení. Osobitne upravuje aj požiadavky na ochranu zdravia pred negatívnymi účinkami neionizujúceho žiarenia. V oblasti ochrany zdravia pri práci upravuje hodnotenie zdravotných rizík, zaraďovanie prác do kategórií na základe výsledkov hodnotenia a požiadavky na posudzovanie rizika a na vylúčenie alebo obmedzovanie zdraviu škodlivých faktorov na pracoviskách na najnižšiu možnú a dosiahnuteľnú úroveň. 
	Navrhovaná právna úprava predpokladá vydanie všeobecne záväzných právnych predpisov (vyhlášok a nariadení vlády), ktoré budú konkretizovať požiadavky, ktoré sú  rámcovo upravené v návrhu zákona. Novela zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. a a jej vykonávacie predpisy (nariadenia vlády) vzhľadom na požiadavky aproximácie práva EÚ sú zaradené medzi prioritné úlohy vlády SR. 
	Návrh zákona prerokovala Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky dňa 30.3.2001 a Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky dňa 22.5.2001. Pripomienky Rady hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky a Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sú v návrhu zákona zapracované.

D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť

	Právo na ochranu zdravia zakotvené aj v Ústave Slovenskej republiky sa premieta v zákone NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov. Tomuto právu zodpovedajú aj povinnosti orgánov štátnej správy, právnických osôb a fyzických osôb na úseku ochrany zdravia, ktorých úprava v súčasnosti už nezodpovedá požiadavkám na utváranie a zabezpečenie zdravých životných podmienok a pracovných podmienok, ako základného predpokladu ochrany zdravia ľudí. 
Súčasná právna úprava nepredstavuje dostatočný základný rámec na vydanie všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti zdravých životných podmienok a pracovných podmienok a nie je ani v súlade s novými prístupmi uplatňovanými v EÚ, napr. pokiaľ ide o voľný obeh tovaru a jeho uvádzanie do obehu. 
Problematika ochrany zdravia je v súčasnosti upravená aj celým radom všeobecne záväzných právnych predpisov nižšej právnej sily, ktoré boli vydané ešte pred účinnosťou zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí, pričom predpokladom ich zrušenia je vydanie nových všeobecne záväzných právnych predpisov na základe a v medziach zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. v znení navrhovanej právnej úpravy.
V návrhu zákona sa premietajú základné požiadavky na zložky životného prostredia z hľadiska ochrany zdravia ľudí, ktorých cieľom je vylúčenie, resp. obmedzenie ich negatívneho vplyvu na zdravie ľudí na najnižšiu možnú a dosiahnuteľnú mieru. Ide napríklad o ochranu pitnej vody, vnútorného ovzdušia stavieb na bývanie a iných stavieb určených na pobyt ľudí, ochranu vody na kúpanie a pôdy na vonkajších priestoroch určených pre deti a mládež. Nie menej významnou je aj oblasť úpravy, ktorá sa vzťahuje na zariadenia, ktoré vykonávajú epidemiologicky závažné činnosti, s ohľadom na primárnu prevenciu pri predchádzaní prenosným ochoreniam. 
V návrhu zákona sa premieta aj ochrana zdravia pred neionizujúcim žiarením. Spolu s úpravou radiačnej ochrany (zakotvenej v súčasnej právnej úprave – v štvrtej časti zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. v znení zákona č. 470/2000 Z.z.) bude predstavovať komplexnú úpravu v oblasti ochrany zdravia pred žiarením, ktoré svojimi negatívnymi účinkami môže ohroziť alebo poškodiť zdravie ľudí.
Z hľadiska predchádzania vzniku chorôb z povolania a iných ochorení súvisiacich prácou je významnou úprava požiadaviek na hodnotenie zdravotných rizík a zaraďovania rizikových prác do kategórií, pričom táto úprava plne zohľadňuje požiadavky účinnej prevencie na pracoviskách s výskytom rizikových faktorov.
Oblasť ochrany zdravia pri práci predstavuje základnú úpravu ochrany zdravia pred rizikovými faktormi v pracovnom prostredí, ktorými sú hluk, chemické faktory, karcinogénne a mutagénne faktory, azbest a biologické faktory a ktorá v prevažnom rozsahu transponuje príslušné smernice EÚ. Úprava ochrany zdravia pri práci v návrhu zákona spolu s úpravou obsiahnutou v zákone NR SR č. 330/1996 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení jeho novely spolu s vykonávacími predpismi vydanými na základe oboch zákonov bude predstavovať komplexnú úpravu ochrany zdravia pri práci. 
Navrhovaná právna úprava je v rámci svojej pôsobnosti v súlade so smernicami EÚ uvedenými v doložke zlučiteľnosti. Úplná zhoda sa dosiahne vydaním vykonávacích predpisov.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
	Navrhovaná právna úprava nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest.
	Návrh zákona nezakladá zvýšené požiadavky na štátny rozpočet, ani rozpočty obcí.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov 

3. 	V práve Európskej únie je problematika návrhu upravená:
a)	Smernicou Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu,
b)	Smernicou Rady 76/160/EHS z 8. decembra 1975 o kvalite vody určenej na kúpanie,
c)	Smernicou Rady 86/188/EHS z 12. mája 1986 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou hluku pri práci,  
d)	Smernicou rady  98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi  s používaním chemických faktorov pri práci,
e)	Smernicou rady 2000/39/ES z 8. júna 2000, ktorou sa ustanovuje prvý zoznam indikačných expozičných limitných hodnôt pri práci pri implementácii Smernice rady 98/24/ES o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s používaním chemických látok pri práci,
f)	Smernicou rady  90/394/ES z  28. júna 1990 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom pri práci,
g) 	Smernicou Rady 83/477/EHS z 19. septembra 1983 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou azbestu pri práci,
h) 	Smernicou rady 2000/54/EC z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou  biologickým faktorom pri práci, ktorá je konsolidovanou smernicou vyššie uvedených direktív.

4.	Návrh svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v článku 70 Európskej dohody o pridružení (ochrana pracovníkov na pracovisku, ochrana zdravia a života ľudí) a patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie (Biela kniha - kapitola 8).

5.	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona:

a)	Smernica Rady 98/83/ES z  3. novembra 1998 ustanovuje základné požiadavky na kvalitu vody určenej na ľudskú spotrebu s cieľom ochrániť ľudské zdravie pred nepriaznivými účinkami akejkoľvek kontaminácie vody určenej na ľudskú spotrebu zabezpečením jej nezávadnosti a čistoty. Ustanovuje povinnosť zabezpečiť kvalitu všetkých látok a materiálov, ktoré prichádzajú do styku s vodou pri jej úprave a rozvode spotrebiteľom.
b)	Smernica Rady 76/160/EHS z 8. decembra 1975 ustanovuje základné požiadavky na kvalitu vody určenú na kúpanie, s cieľom ochrániť zdravie verejnosti a životné prostredie. Upravuje fyzikálne, chemické a mikrobiologické ukazovatele kvality vody a  ich limitné hodnoty. 
c)	Smernica Rady 86/188/EHS z 12. mája 1986 upravuje opatrenia na ochranu zamestnancov pred účinkami hluku v pracovnom prostredí. Stanovuje limitné hodnoty hluku, spôsob merania a hodnotenia hluku, opatrenia na znižovanie hluku, požiadavky na osobnú ochranu a kontrolu zamestnancov.
d) 	Smernica rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998  stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov pred rizikami ohrozujúcimi ich bezpečnosť a zdravie, ktoré sú alebo by mohli byť zapríčinené účinkami chemických látok prítomných na pracovisku alebo ako dôsledok akejkoľvek pracovnej činnosti súvisiacej s chemickými látkami. Upravuje povinnosti zamestnávateľov, všeobecné ochranné a preventívne opatrenia, opatrenia pre prípad nehôd, mimoriadnych situácii a havarijných stavov, princípy informovania a školenia pracovníkov.
e) 	Smernica rady 2000/39/ES z 8. júna 2000 ustanovuje zoznam najvyšších prípustných hodnôt expozície chemických látok pri práci.
f)  	Smernica rady  90/394/ES z  28. júna 1990 v znení Smernice rady  97/42/ES z 27.júna 1997 a Smernice rady 1999/38/ES z 29. apríla 1999 upravuje požiadavky na ochranu zamestnancov, vrátane prevencie, pred ohrozením ich bezpečnosti a zdravia, ktoré vzniká alebo môže vznikať z expozície karcinogénom alebo mutagénom pri práci. Obsahuje definície (karcinogén, mutagén), povinnosti zamestnávateľov , opatrenia na zabránenie alebo zníženie expozície,  upravuje predvídateľnú a nepredvídateľnú expozíciu, hygienické a individuálne ochranné opatrenia a informovanie a poučenie zamestnancov.
g) 	Smernica Rady 83/477/EHS z 19. septembra 1983 upravuje ochranu zamestnancov pred rizikom poškodenia zdravia azbestom. Okrem opatrení na prevenciu tohto poškodenia ustanovuje aj limitné hodnoty azbestu v pracovnom prostredí a ďalšie špecifické požiadavky. Smernica Rady 91/382/EEC z 25. júna 1991 doplňujúca Smernicu 83/477/EEC ustanovuje požiadavky na ochranu zdravia pracovníkov proti rizikám pri práci spôsobených vplyvom azbestu, ktorý sa nachádza v rôznych formách a pri mnohých pracovných činnostiach. Nahrádza ustanovenia  vzťahujúce sa na medzné  hodnoty a definuje medzné hodnoty koncentrácií chryzolitu a koncentrácií všetkých iných foriem azbestových vlákien. Upravuje zabezpečenie demolačných prác.
h)	Smernica rady 2000/54/EC z 18. septembra 2000 upravuje ochranu pracovníkov pred poškodením ich zdravia, vrátane prevencie rizík, ktoré vznikajú alebo môžu vzniknúť expozíciou biologickými činiteľmi. Obsahuje definície (biologické faktory a ich klasifikácia, mikroorganizmy), stanovenie a hodnotenie rizík, povinnosti zamestnávateľa pri používaní škodlivých biologických faktorov a princípy znižovania rizík a zabezpečovania  hygieny a osobnej ochrany. Smernica zakotvuje aj povinnosť zamestnávateľa informovať pracovníkov v osobitných prípadoch a povinnosť evidovať exponovaných pracovníkov, ako i povinnosť hlásiť používané biologické faktory kompetentným orgánom.

6. Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie: Návrh zákona je v rámci svojej pôsobnosti kompatibilný s uvedenými právnymi normami Európskej únie. Úplná zhoda sa dosiahne vydaním vykonávacích predpisov.

Osobitná časť

K článku I

K bodu 1
	Doplnenie pojmu „hodnotenie zdravotných rizík“ nadväzuje na úpravu požiadaviek na pracoviská, na ktorých sa vyskytujú rizikové faktory. 

K bodu 2
	Jedným z predpokladov zabezpečenia zdravých životných podmienok je aj vykonávanie dezinfekcie, dezinsekcie a deratizácie s cieľom znižovania výskytu prenosných ochorení zabránením premnoženia epidemiologicky závažných a obťažujúcich živočíchov. Úprava povinností osôb, ktoré vykonávajú dezinfekciu, dezinsekciu a deratizáciu je predpokladom odborného zabezpečenia tejto činnosti, ktoré je významné z hľadiska aspektu zdravých životných podmienok a tým aj ochrany zdravia.

K bodu 3 
	Legislatívno-technická úprava nadväzuje na úpravu v bode 6. Povinnosti, ktoré sú upravené v súčasnej tretej časti (§ 10 až 12) možno charakterizovať ako všeobecné povinnosti na úseku ochrany zdravia.

K bodu 4
	Vypustenie ustanovenia súvisí s jeho systematickým zaradením do novej štvrtej časti (§ 13a).

K bodu 5
 	Úprava v § 14, 16 a 17 je novým spôsobom riešená v novej štvrtej časti (v bode 6), v ktorej sa komplexne upravujú požiadavky na zdravé životné podmienky a pracovné podmienky.

K bodu 6
	Niektoré zložky životného prostredia môžu vplývať na človeka nielen pozitívne, ale aj negatívne, a to v takej miere, že spôsobia zmenu jeho zdravotného stavu a vyvolajú ochorenie. Preto súčasťou starostlivosti o zdravé životné podmienky je aj starostlivosť o tieto zložky životného prostredia.
	Voda je nevyhnutnou životnou potrebou ľudí. Ustanovenia upravujúce požiadavky na pitnú vodu majú zabezpečiť, aby dodávaná pitná voda zodpovedala požadovanej zdravotnej bezchybnosti. Vzhľadom na význam uvedenej problematiky a v súlade s praxou obvyklou v legislatíve EÚ je potrebná jej úprava všeobecne záväzným právnym predpisom. Aby nedochádzalo k poškodeniam zdravia v súvislosti s požívaním pitnej vody, ktorá nespĺňa požiadavky na kvalitu, resp. jej zdravotnú bezchybnosť, návrh taxatívne vymedzuje podmienky, za ktorých možno dodávať pitnú vodu, ktorá nespĺňa požadované ukazovatele, a obmedzuje dodávanie takejto vody len na určitý čas.
	Z hľadiska ochrany zdravia je významná aj voda na kúpanie, ktorá môže nepriaznivo ovplyvniť zdravie a zapríčiniť výskyt prenosných ochorení, alergických a toxických reakcií, ak jej parametre nezodpovedajú požiadavkám, ktoré ustanovuje navrhovaná právna úprava. Ustanovením požiadaviek na kvalitu vody na kúpanie sa vytvárajú predpoklady a priaznivé podmienky na rekreáciu, posilňovanie organizmu a predchádzanie ochoreniam. Obmedzenie chovu rýb a používania motorových plavidiel vyplýva najmä z požiadavky ochrany kvality vody na kúpanie pred jej znečistením.
	Vplyv na zdravie ľudí má aj vnútorné prostredie stavieb, ktorého kvalita závisí od mikroklimatických podmienok, ako aj od kvality ovzdušia, preto súčasťou navrhovanej úpravy sú aj požiadavky na vnútorné prostredie stavieb.
Zásady navrhovania foriem bývania nižšieho štandardu sú v súčasnosti upravené len v informatívnej podobe v STN 73 4301 Budovy na bývanie. Vzhľadom na aktuálnosť takejto výstavby v súčasnosti návrh zákona rámcovo upravuje požiadavky na výstavbu budov nižšieho štandardu pri zachovaní priority ochrany zdravia. 
Úprava vzťahujúca sa na zariadenia, ktoré poskytujú výchovnú a výchovno-vzdelávaciu starostlivosť o deti a mládež, vychádza z požiadaviek a potrieb vytvorenia zdravého prostredia detí a mládeže, zabezpečenia primeraného zaťažovania organizmu v každom vývojovom období a vytvára predpoklady na plnenie preventívnych opatrení, najmä pokiaľ ide o opatrenia na predchádzanie vzniku a šíreniu prenosných ochorení. Špecifické postavenie v starostlivosti o deti majú zotavovacie akcie, preto sa v navrhovanej právnej úprave kladie dôraz na zdravotné zabezpečenie organizovania týchto akcií, najmä z hľadiska plnenia opatrení na predchádzanie prenosným ochoreniam.
	Starostlivosť o deti a mládež dopĺňa úprava vzťahujúca sa na vonkajšie priestory určené pre deti a mládež, ktorá smeruje ku každému prevádzkovateľovi vonkajších priestorov určených na hry, šport a rekreáciu detí a mládeže.
Požiadavky na zariadenia, ktoré vykonávajú epidemiologicky závažné činnosti, vychádzajú z požiadavky prevencie vzniku poškodenia zdravia, pričom ochrana zdravia smeruje nielen k osobám, ktorým sa poskytujú služby v takýchto zariadeniach, ale aj voči osobám, ktoré takéto služby poskytujú.
Presné definovanie požiadaviek na zariadenia spoločného stravovania tzv. uzavretého typu (napr. stravovacie zariadenie na pracovisku), ako aj otvoreného typu (napr. reštaurácia) má rozhodujúci vplyv na neškodnosť podávaných pokrmov v týchto zariadeniach. Pritom požiadavku zdravotnej neškodnosti treba ponímať širšie, t.j. nielen z pohľadu napr. mikrobiologických, chemických, či toxikologických požiadaviek, ale aj z pohľadu zachovania zmyslových vlastností a najmä výživovej hodnoty pokrmov. Uvedené kritériá možno v zariadeniach spoločného stravovania zabezpečiť najmä určením zásad správnej výrobnej praxe a vytýčením kritických bodov rizika. Vychádzajúc z Bielej knihy o ochrane potravín, každý, kto sa podieľa na potravinovom reťazci, má prvoradú zodpovednosť za ochranu vyrábaných potravín. Táto povinnosť sa premieta aj v ustanoveniach, ktoré sa vzťahujú na zariadenia spoločného stravovania pri výrobe, manipulácii a uvádzaní potravín do obehu.
K najčastejšie sa vyskytujúcim rizikovým faktorom, najmä na pracoviskách, patria hluk a vibrácie. Úprava vychádza z princípu obmedzovania hluku a vibrácií na najnižšiu možnú mieru. V prípadoch, ak nie je technicky možné zabezpečiť dodržanie najvyšších prípustných hodnôt, vyžadujú sa účinné opatrenia, ktoré vylúčia riziko poškodenia zdravia alebo ho obmedzia na najnižšiu možnú mieru. Rovnaký prístup sa uplatňuje aj v ochrane zdravia pred neionizujúcim žiarením. Navrhovaná právna úprava smeruje tak k ochrane zdravia zamestnancov, ako aj k ochrane ostatných osôb.
	Požiadavky na hodnotenie zdravotných rizík a kategorizáciu prác vychádzajú z toho, že na pracoviskách s výskytom rizikových faktorov je nevyhnutné systematicky objektivizovať pracovné podmienky na účely vykonania opatrení na ochranu zdravia zamestnancov. Predpokladom účinnej ochrany je kvalitatívna a kvantitatívna objektivizácia pracovných rizík, ich systematické posudzovanie zamestnávateľom a hodnotenie zdravotných rizík orgánmi na ochranu zdravia, ktoré je predpokladom na zaraďovanie prác do kategórií podľa miery rizika. Takýto postup je predpokladom nielen účinnej ochrany, ale aj znižovania a obmedzovania rizík v pracovnom prostredí a odstraňovania zdrojov a príčin vzniku chorôb z povolania a iných ochorení, ktoré súvisia s prácou, resp. s pracovnými podmienkami.
	Nie menej významnou je aj úprava obsiahnutá v ustanoveniach zameraných na ochranu zdravia pri práci s chemickými faktormi, s karcinogénmi a s biologickými faktormi. Úprava vychádza zo základných princípov, ktorými sú úplné vylúčenie, obmedzenie a limitovanie týchto faktorov na základe posudzovania rizík. Rozsah ochranných opatrení na vylúčenie alebo  obmedzenie rizika bude špecifikovaný nariadeniami vlády vydanými na vykonanie zákona. Vzhľadom na charakter karcinogénnych faktorov sa vymedzuje skupina osôb, ktorá nesmie vykonávať práce s takýmito faktormi. Vzhľadom na to, že azbest je dokázaná karcinogénna látka a látka vyvolávajúca fibrózu pľúc (azbestózu) osobitne sa upravujú požiadavky na práce s azbestom a materiálom obsahujúcim azbest vrátane požiadaviek na búracie a iné práce v súvislosti s materiálom, ktorý obsahuje azbest.

K bodu 7
	Upresňuje sa nositeľ povinnosti vzhľadom na to, že aplikácia tohto ustanovenia v praxi sa javí ako problematická, najmä pokiaľ ide o povinnosť vykonávať a viesť evidenciu meraní radónu subjektom vykonávajúcim stavbu. Túto otázku je potrebné riešiť už v projektovej príprave ešte pred samotnou realizáciou stavebného diela. Kontrola plnenia povinnosti viesť evidenciu o meraní podľa súčasnej právnej úpravy je problematická, napr. ak podnikateľský subjekt ukončí svoju činnosť bez právneho nástupcu. Základný cieľ tohto ustanovenia ostáva nedotknutý, posilní sa jeho praktická realizácia a zabezpečí sa možnosť kontinuálnej evidencie a kontroly údajov.

K bodu 8
	Terminologická úprava v nadväznosti na pojmy používané v novej štvrtej časti a v zákone o chemických látkach a chemických prípravkoch.

K bodu 9 
	V novo navrhnutom § 27 ods. 2 sa ponecháva v pôsobnosti orgánov na ochranu zdravia posudzovanie návrhov, ktoré sú významné z hľadiska vplyvu na zdravie ľudí. V súlade s predpismi EÚ sa upúšťa od posudzovania výrobkov pri ich uvádzaní do obehu v rámci predtrhovej kontroly. Nová úprava nadväzuje na úpravu obsiahnutú v zákone č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj na nový zákon o chemických látkach a prípravkoch. Pôsobnosť orgánov na ochranu zdravia sa orientuje na posudzovanie činností spojených s takými faktormi v životnom a pracovnom prostredí, ktoré môžu spôsobovať akútne alebo chronické poškodenie zdravia.

K bodu 10
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na celý rad povinností premietnutých v novej štvrtej časti zákona (v bode 6).

K bodu 11
	Vytvára sa dostatočný časový priestor na vypracovanie prevádzkových poriadkov pre prevádzkovateľov zariadení, ktorí začali svoju činnosť pred nadobudnutím účinnosti navrhovanej právnej úpravy. 
	Presné vymedzenie nositeľa povinností je jedným zo základných predpokladov účinného uplatňovania zákonom ustanovených požiadaviek v praxi.

K bodu 12
	Návrh na zrušenie § 6 nariadenia vlády SSR č. 206/1988 Zb. o jedoch a niektorých iných látkach škodlivých zdravia súvisí s úpravou predmetného stanovenia v návrhu zákona. Návrh na zrušenie vyhlášky nadväzuje na úpravu obsiahnutú v novej štvrtej časti (v bode 6). Zrušenie ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov predpokladá vydanie vykonávacích predpisov k zákonu. 

K článku II
	
Ide o splnomocňovacie ustanovenie na vyhlásenie úplného znenia zákona vzhľadom na význam a rozsah navrhovanej novely.

K článku III

Predpokladá sa, že zákon nadobudne účinnosť 1. januára 2002.

. 

.