NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
III. volebné obdobie
_________________________________________________________________________

505

Vládny návrh

ZÁKON

z ……… 2004

o zhromažďovaní, uchovávaní a šírení informácií o životnom prostredí

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

§ 1
Predmet úpravy

	Tento zákon upravuje podmienky a postup pri zhromažďovaní, uchovávaní a šírení informácií o životnom prostredí orgánmi verejnej správy a inými právnickými osobami a fyzickými osobami určenými týmto zákonom.
	
§ 2
Základné pojmy

	(1) Na účely tohto zákona
a)	informáciou o životnom prostredí je akákoľvek informácia v písomnej, obrazovej, zvukovej, elektronickej alebo  inej materiálnej forme
1.	o stave zložiek životného prostredia, najmä ovzdušia, vody, pôdy, horninového prostredia, krajiny a voľne rastúcich rastlín, voľne žijúcich živočíchov, biotopov vrátane geneticky modifikovaných organizmov, ako aj o interakciách medzi týmito zložkami,
2.	o faktoroch, ako sú látky, energia, hluk, vibrácie, žiarenie, odpady vrátane rádioaktívnych odpadov, emisie a iné uvoľňovanie znečisťujúcich látok do životného prostredia, ktoré znečisťujú, poškodzujú alebo môžu poškodiť zložky životného prostredia uvedené v bode 1,
3.	o činnostiach a opatreniach, vrátane administratívnych opatrení, predpisoch, politikách, plánoch, programoch a dohodách vo veciach životného prostredia, ktoré ovplyvňujú alebo môžu ovplyvniť zložky alebo faktory uvedené v bodoch 1 a 2, ako aj o činnostiach a opatreniach na ochranu týchto zložiek,
4.	o správach o aplikácii a plnení podmienok všeobecne záväzných právnych predpisov na úseku starostlivosti o životné prostredie,
5.	o analýzach nákladov a prínosov a o ďalších analýzach a podkladoch ekonomického charakteru používaných v rámci opatrení a činností uvedených v bode 3 alebo
6.	o stave zdravia a bezpečnosti osôb vrátane prípadnej kontaminácie potravinového reťazca, o fyzikálnych, chemických a biologických faktoroch životného prostredia vo vzťahu k zdraviu ľudí,) o kultúrnych lokalitách a sídelných štruktúrach, ak sú alebo môžu byť dotknuté v dôsledku stavu zložiek životného prostredia uvedených v bode 1 alebo cez tieto zložky z hociktorého z dôvodov uvedených v bodoch 2 a 3,
b)	šírením informácie o životnom prostredí je jej zverejnenie) a iná forma jej aktívneho šírenia povinnou osobou alebo iným subjektom medzi obmedzeným alebo neobmedzeným okruhom verejnosti, najmä prostredníctvom miestnych, regionálnych alebo celoštátnych oznamovacích prostriedkov, odborných podujatí, priameho oslovenia alebo informovania určitých skupín verejnosti, pri ktorej nemusia byť splnené všetky náležitosti ako pri jej zverejnení,
c)	verejnosťou je jedna alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb a združenia tvorené týmito osobami,
d)	informáciou o životnom prostredí, ktorou disponuje povinná osoba, je informácia podľa písmena a), ktorú má povinná osoba a bola ňou prijatá alebo vypracovaná, ako aj taká informácia, ktorú z poverenia povinnej osoby pre ňu uchováva iná fyzická osoba alebo právnická osoba,
e)	uvoľňovaním znečisťujúcej látky je jej zavedenie do životného prostredia v dôsledku zámernej alebo náhodnej ľudskej činnosti, pri štandardných i neštandardných operáciách a mimoriadnych udalostiach vrátane rozliatia, emisie, vypúšťania, injektáže, zneškodňovania, skládkovania alebo prostredníctvom kanalizačných systémov bez záverečného čistenia odpadových vôd,
f)	prenosom mimo hraníc prevádzkarne je pohyb znečisťujúcich látok uvedených v prílohe č. 1, odpadov určených na zneškodnenie alebo zhodnotenie a znečisťujúcich látok v odpadových vodách určených na čistenie cez hranice prevádzkarne,
g)	prevádzkarňou je jedno alebo viac zariadení v tej istej lokalite alebo v priľahlých lokalitách, v ktorom sa vykonáva činnosť uvedená v prílohe č. 2, a ktoré vlastní alebo prevádzkuje rovnaká fyzická osoba alebo právnická osoba (ďalej len „prevádzkovateľ“),
h)	difúznym zdrojom je viacero malých roztrúsených zdrojov znečisťovania, z ktorých sa môžu uvoľňovať znečisťujúce látky do ovzdušia, vody alebo pôdy, ak ich spoločný vplyv na tieto zložky životného prostredia môže byť významný a nie je pre ne vhodné a účelné zbierať údaje z každého jednotlivého zdroja.

(2) V prípade pochybnosti, či ide o informáciu o životnom prostredí, rozhodne Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“). Ak sa pochybnosť o informácii o životnom prostredí týka veci upravenej všeobecne záväzným právnym predpisom v pôsobnosti iného ústredného orgánu štátnej správy, rozhodne ministerstvo po prerokovaní s týmto ústredným orgánom štátnej správy.

§ 3
Osoby povinné zhromažďovať, uchovávať a šíriť
informácie o životnom prostredí

(1) Osobami povinnými zhromažďovať, uchovávať a šíriť informácie o životnom prostredí podľa tohto zákona (ďalej len „povinná osoba“) sú
a)	ústredné orgány štátnej správy, samosprávne kraje, miestne orgány štátnej správy a obce (ďalej len „orgán verejnej správy“),
b)	právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby založené alebo zriadené orgánom verejnej správy podľa osobitného predpisu, ktoré plnia úlohy verejnej správy alebo vykonávajú odborné služby týkajúce sa životného prostredia, 
c)	fyzické osoby-podnikatelia a právnické osoby, ktoré na základe zmluvy s orgánom verejnej správy alebo s právnickou osobou podľa písmena b) plnia odborné úlohy a s tým spojené služby týkajúce sa životného prostredia, a to v rozsahu tejto zmluvy.

(2) V prípade pochybnosti, či ide o povinnú osobu podľa odseku 1, rozhodne ministerstvo.

§ 4
Zhromažďovanie a uchovávanie informácií o životnom prostredí

	(1) Povinné osoby sú povinné zhromažďovať, uchovávať a podľa potreby aktualizovať informácie o životnom prostredí súvisiace s výkonom ich verejných funkcií podľa osobitných predpisov) so zámerom ich efektívneho a systematického šírenia.

	(2) Systém zhromažďovania a uchovávania musí byť zvolený tak, aby čo najviac umožňoval transparentný a efektívny prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí v súlade s podmienkami ustanovenými týmto zákonom. Na tento účel povinné osoby najmä
a)	využijú doterajšie nástroje zhromažďovania informácií o životnom prostredí, najmä vo forme hlásení, oznámení, kontrolnej a rozhodovacej činnosti, a podľa potreby tieto nástroje upravia a doplnia,
b)	vyvinú primerané úsilie na to, aby sa informácie o životnom prostredí, ktorými disponujú alebo ktorými disponujú nimi riadené alebo kontrolované povinné osoby, zhromažďovali a uchovávali vo forme, ktorá je ľahko reprodukovateľná a dostupná čo najširšiemu okruhu záujemcov, najmä prostredníctvom verejných elektronických komunikačných sietí, hlavne prostredníctvom siete internetu, a aby tieto informácie boli podľa možnosti aktualizované, presné a porovnateľné,
c)	vytvoria a budú udržiavať v aktuálnom stave verejne prístupné zoznamy, registre alebo iné vhodné prostriedky na informovanie verejnosti
1.	o druhu a rozsahu informácií o životnom prostredí, ktorými majú disponovať v súlade s odsekom 1, ako aj o tých, ktorými v skutočnosti disponujú,
2.	o základných lehotách a podmienkach, za ktorých sú informácie o životnom prostredí sprístupňované, a o postupe, ktorým môžu byť získané, najmä o tom, kde možno podať žiadosť, podnet, sťažnosť alebo iné podanie alebo kde možno nájsť príslušnú informáciu v elektronickej forme,
d)	určia osoby alebo útvary zodpovedné za sprístupňovanie informácií o životnom prostredí vrátane prípadnej poradenskej činnosti pre verejnosť v tejto oblasti.

(3) Ministerstvo vedie a udržiava v aktuálnom stave osobitný verejne prístupný zoznam, ktorý obsahuje
a)	názov a adresu (sídlo) povinných osôb, ak ide o právnickú osobu, alebo meno, priezvisko a adresu (trvalý pobyt alebo miesto podnikania), ak ide o fyzickú osobu,
b)	prehľad druhov informácií o životnom prostredí, ktoré majú mať jednotlivé povinné osoby k dispozícii v súlade s odsekom 1,
c)	elektronickú adresu, na ktorej sú verejne dostupné informácie zo zoznamov a registrov vedených povinnými osobami podľa odseku 2 písm. c).

(4) Vedením zoznamu podľa odseku 3 môže ministerstvo poveriť ním riadenú právnickú osobu (ďalej len „poverená právnická osoba“).

(5) Povinné osoby oznámia ministerstvu údaje potrebné na vytvorenie verejného zoznamu podľa odseku 3 do 30. júna 2005; zmeny v údajoch budú oznamovať polročne  do 30. júna  a do 31. decembra kalendárneho roka.

§ 5
Národný register znečistenia

(1) Národný register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok do životného prostredia (ďalej len „národný register znečistenia“) vedie a hodnotenie kvality v ňom obsiahnutých údajov zabezpečuje ministerstvo; plnenie týchto úloh môže uskutočniť prostredníctvom poverenej právnickej osoby.
         
(2) Národný register znečistenia je štruktúrovanou počítačovou databázou založenou na povinnom periodickom podávaní správ od prevádzkovateľov činností uvedených v prílohe č. 2. Národný register znečisťovania obsahuje údaje o uvoľňovaní znečisťujúcich látok uvedených v prílohe č. 1 do životného prostredia z týchto činností, ako aj z difúznych zdrojov zaradených do národného registra znečistenia podľa odseku 5; obsahuje tiež údaje o prenosoch mimo  hraníc prevádzkarne.

(3) Národný register znečistenia sa vhodným spôsobom prepojí s ďalšími  registrami, zoznamami a databázami uvedenými v § 4, ako aj s národnými registrami znečistenia iných štátov.

(4) Údaje v národnom registri znečistenia sa vedú tak, aby sa umožnilo vyhľadávanie údajov o uvoľňovaní znečisťujúcich látok a o prenosoch mimo hraníc prevádzkarne podľa
a)	prevádzkarne a jej umiestnenia,
b)	činnosti,
c)	prevádzkovateľa,
d)	znečisťujúcej látky alebo odpadu,
e)	zložky životného prostredia, do ktorej sa znečisťujúca látka uvoľňuje,
f)	cieľa prenosu znečisťujúcej látky alebo odpadu mimo hraníc prevádzkarne, prípadne aj podľa toho, či ide o ich zneškodnenie alebo zhodnotenie.

(5) Národný register znečistenia umožňuje tiež vyhľadávanie informácií o uvoľňovaní znečisťujúcich látok podľa difúznych zdrojov zaradených doňho podľa kritérií ustanovených vykonávacím predpisom (§ 6 ods. 9).

(6) Národný register znečistenia je verejne prístupný v elektronickej forme. Ak žiadateľ o to požiada, sprístupní sa mu informácia z národného registra znečisťovania  postupom podľa § 8.

§ 6 
Vedenie národného registra znečistenia a súvisiace povinnosti

(1) Národný register znečistenia obsahuje informácie
a)	o uvoľňovaní znečisťujúcich látok a o prenosoch mimo hraníc prevádzkarne, o ktorých sa požaduje podávanie hlásení podľa odseku 2,
b)	o uvoľňovaní znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov  podľa odseku 7.

(2) Údaje do národného registra znečistenia je povinný nahlasovať prevádzkovateľ, ktorý vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe č. 2 nad príslušnou prahovou hodnotou, a ktorý
a)	uvoľňuje znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe č. 1 v množstve presahujúcom prahovú hodnotu pre uvoľňovanie uvedenú v stĺpci 1 tejto prílohy alebo
b)	prenáša mimo hraníc prevádzkarne znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe č. 1 v množstve presahujúcom prahovú hodnotu uvedenú v stĺpci 2 tejto prílohy alebo
c)	prenáša mimo hraníc prevádzkarne nebezpečné odpady v množstve presahujúcom 2 tony za rok alebo ostatné odpady v množstve presahujúcom 2 000 ton za rok alebo
d)	prenáša mimo hraníc prevádzkarne znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe č. 1 v odpadových vodách určených na čistenie v množstve presahujúcom prahovú hodnotu uvedenú v stĺpci 1b tejto prílohy.

	(3) Hlásenie podľa odseku 2 podáva prevádzkovateľ spôsobom ustanoveným vo vykonávacom predpise (odsek 9) raz ročne, najneskôr do 31. marca za predchádzajúci kalendárny rok (ďalej len „nahlasovací rok“).

	(4) Hlásenie podľa odseku 2 obsahuje najmä
a)	identifikačné údaje o prevádzkarni a jej činnosti a o jej prevádzkovateľovi,
b)	názov a číselné označenie každej znečisťujúcej látky, pri ktorej došlo k prekročeniu prahovej hodnoty podľa prílohy č. 1,
c)	skutočné množstvo znečisťujúcej látky podľa písmena b), ktoré sa uvoľnilo z prevádzkarne do životného prostredia za nahlasovací rok, a to tak v súhrnnej forme, ako aj s rozlíšením, či išlo o uvoľnenie do ovzdušia, do vody alebo do pôdy vrátane podzemnej injektáže,
d)	v prípade prenosu mimo hraníc prevádzkarne
1.	skutočne prenesené množstvo znečisťujúcej látky podľa písmena b) mimo hraníc prevádzkarne, s rozlíšením medzi množstvom preneseným za účelom zhodnotenia alebo zneškodnenia, ako aj identifikačné údaje o zariadení, do ktorého bola znečisťujúca látka prenesená alebo
2.	skutočne prenesené množstvo odpadu mimo hraníc prevádzkarne, pri ktorom došlo v nahlasovacom roku k prekročeniu prahovej hodnoty podľa odseku 2 písm. c), s rozlíšením medzi nebezpečným odpadom a ostatným odpadom a medzi odpadom určeným na zhodnotenie a odpadom určeným na zneškodnenie, ako aj identifikačné údaje o zariadení, do ktorého bol odpad prenesený,
e)	skutočne prenesené množstvo mimo hraníc prevádzkarne tej znečisťujúcej látky v odpadových vodách, pri ktorej došlo v nahlasovacom roku k prekročeniu prahovej hodnoty podľa prílohy č. 1 stĺpca 1b, ako aj identifikačné údaje o zariadení, do ktorého bola táto znečisťujúca látka prenesená,
f)	druh metodiky použitej v súlade s odsekom 6 na získanie údajov uvedených v písmenách b) až e) so špecifikáciou, či ide o údaje získané meraním, výpočtom alebo kvalifikovaným odhadom.

(5) Prevádzkovateľ činnosti uvedenej v prílohe č. 2 je povinný viesť evidenciu, zhromažďovať a uchovávať údaje potrebné na určenie uvoľňovania znečisťujúcich látok, ako aj prenosov mimo hraníc prevádzkarne podľa odseku 4 vrátane opisu metodiky použitej pri zhromažďovaní údajov.

	(6) Prevádzkovateľ je povinný pri zhromažďovaní údajov podľa odseku 5 používať najlepšie dostupné informácie vrátane príslušných údajov z monitoringu, výpočtov a  odborných posudkov. Prevádzkovateľ zodpovedá za kvalitu a správnosť údajov uvedených v hlásení podľa odsekov 2 a 4. Tieto hlásenia, ako aj evidenciu podľa odseku 5, je prevádzkovateľ povinný uchovávať počas piatich rokov nasledujúcich po príslušnom nahlasovacom roku.

(7) Zhromažďovanie údajov o uvoľňovaní znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov zaradených do národného registra znečistenia zabezpečuje poverená právnická osoba. Prevádzkovatelia jednotlivých zdrojov znečisťovania tvoriacich difúzny zdroj sú povinní nahlasovať poverenej právnickej osobe príslušné údaje, spôsobom a v lehotách ustanovených vykonávacím predpisom (odsek 9).

	(8) Údaje získané z hlásení podľa odseku 2 a z činnosti podľa odseku 7 musia byť zapracované do národného registra znečistenia najneskôr do 24 mesiacov od skončenia prvého nahlasovacieho roka a potom najneskôr do 15 mesiacov od skončenia každého ďalšieho nahlasovacieho roka. Údaje v národnom registri znečistenia sa musia uchovávať tak, aby bol zabezpečený prístup verejnosti k údajom za príslušný nahlasovací rok i za  predchádzajúce nahlasovacie roky najmenej desať rokov dozadu.

(9) Podrobnosti o obsahu národného registra znečistenia, o zhromažďovaní údajov a vedení evidencie, o obsahu hlásenia a spôsobe jeho podávania vrátane jeho vzorovej štruktúry a kritérií na hodnotenie kvality údajov, ako aj kritériá pre výber difúznych zdrojov ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.

§ 7
Šírenie informácií o životnom prostredí

	(1)  Povinné osoby šíria informácie o životnom prostredí, ktorými disponujú.

	(2) Povinné osoby utvoria podmienky na to, aby sa čo najväčšia časť informácií o životnom prostredí šírila zverejnením prostredníctvom verejných elektronických komunikačných sietí, najmä prostredníctvom siete internetu. Informáciami šírenými v tejto forme musia byť 
a)	texty medzinárodných zmlúv, dohovorov a dohôd, návrhy a texty všeobecne záväzných právnych predpisov o životnom prostredí alebo s ním súvisiacich, 
b)	politiky, koncepcie, programy a plány týkajúce sa životného prostredia vrátane ich návrhov, prípadne aj významné analýzy a skutočnosti týkajúce sa ich prípravy, na všetkých úrovniach verejnej správy,
c)	správy o stave plnenia záväzkov a povinností a o aplikácii dokumentov uvedených v písmenách a) a b) a prípadne tiež informácie o výkone verejných funkcií alebo o poskytovaní verejných služieb týkajúcich sa životného prostredia,
d)	správa o stave životného prostredia v Slovenskej republike,) ako aj ďalšie obdobné správy vydávané na regionálnej alebo miestnej úrovni,
e)	údaje a súhrny z dát odvodených zo sledovania činností, ktoré poškodzujú alebo môžu poškodzovať životné prostredie,
f)	povolenia s významným vplyvom na životné prostredie a dohody vo veciach alebo týkajúce sa životného prostredia, prípadne odkaz na miesto, kde možno žiadať alebo dostať informáciu postupom podľa § 8,
g)	štúdie o environmentálnych vplyvoch a o hodnotení rizika týkajúce sa zložiek životného prostredia uvedených v § 2 ods. 1 písm. a) bod 1 alebo odkaz na miesto, kde možno žiadať alebo dostať informáciu postupom podľa § 8,
h)	národný register znečistenia a prípadne aj ďalšie registre a zoznamy vedené podľa tohto zákona.

(3) Správy o stave životného prostredia podľa odseku 2 písm. d) musia obsahovať najmä údaje o stave životného prostredia a o príčinách a následkoch tohto stavu, ako aj údaje o trendoch jeho vývoja a o opatreniach na ochranu a zlepšovanie životného prostredia vrátane medzinárodnej spolupráce.

	(4) Povinnosti podľa odseku 2 možno plniť aj vytváraním prepojení cez adresy internetu, na ktorých sa možno dostať k príslušnej informácii o životnom prostredí.

	(5) Ustanovenia osobitného predpisu) o ochrane niektorých  sprístupňovaných informácií sa primerane vzťahujú aj na ochranu informácií o životnom prostredí šírených podľa § 7.

§ 8
Správne delikty

	(1) Slovenská inšpekcia životného prostredia ) (ďalej len „inšpekcia“) uloží pokutu do 500 000 Sk
a) prevádzkovateľovi, ktorý
    1. nevedie evidenciu alebo nezhromažďuje alebo neuchováva príslušné údaje v súlade s § 6  
        ods. 5 a 6,
    2. nenahlási príslušné údaje v súlade s § 6 ods. 2, 3, 4 alebo 7, alebo
b) povinnej osobe, ktorá nesplní povinnosť podľa § 7 ods. 2.
(2) Pri určovaní výšky pokuty sa prihliada najmä na závažnosť a čas trvania protiprávneho konania a na rozsah a mieru hroziacej alebo spôsobenej škody alebo ekologickej ujmy.

(3) Inšpekcia môže v rozhodnutí o uložení pokuty súčasne uložiť povinnému, aby v určenej lehote vykonal opatrenia na nápravu následkov protiprávneho konania, za ktoré bola pokuta uložená. Ak povinný v určenej lehote tieto opatrenia nevykoná, možno mu uložiť ďalšiu pokutu až do 1 milióna Sk, a to aj opätovne.

(4) Pokutu podľa odseku 1 možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa inšpekcia dozvedela o porušení povinnosti, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď došlo k porušeniu povinnosti. Pokutu podľa odseku 3 možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa mala povinnosť uložená v rozhodnutí podľa odseku 3 splniť. Uložením pokuty nie je dotknutá povinnosť vykonať opatrenia na nápravu, ani zodpovednosť za náhradu spôsobenej škody alebo na nápravu spôsobenej ekologickej ujmy.

(5) Výnosy z pokút podľa odsekov 1 a 3 sú príjmom štátneho rozpočtu.

§ 9
Konanie

	Všeobecný predpis o správnom konaní,) s odchýlkami ustanovenými v tomto zákone, sa vzťahuje len na konanie podľa § 2 ods. 2, § 3 ods. 2 a § 8.

§ 10
Spoločné a prechodné ustanovenia

	(1) Sprístupňovanie informácií o životnom prostredí upravuje osobitný predpis.5)

	(2) Povinné osoby (§ 3) do dvoch rokov odo dňa účinnosti tohto zákona  zosúladia svoj systém zhromažďovania a uchovávania informácií o životnom prostredí tak, aby spĺňal podmienky podľa § 4.

	(3) Povinnosť šírenia informácií podľa § 7 ods. 2 písm. a) až g) prostredníctvom verejných elektronických komunikačných sietí sa nevzťahuje na informácie o životnom prostredí vyhotovené pred dňom účinnosti tohto zákona, ak ich povinná osoba nemá k dispozícii v elektronickej forme.
	
	(4) Prvým nahlasovacím rokom podľa § 6 ods. 3 je rok 2006.

	(5) Týmto zákonom sa do právneho poriadku Slovenskej republiky transponuje smernica Európskych spoločenstiev podľa prílohy č. 3.

§ 11
Účinnosť

	Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2004 okrem § 4 ods. 3, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2006.