P r e d k l a d a c i a   s p r á v a

	Oficiálne vzťahy medzi Slovenskou republikou a Medzinárodným centrom pre rozvoj migračnej politiky sa začali realizovať uzavretím Dohody medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Medzinárodným centrom pre rozvoj migračnej politiky o poskytovaní informácií z oblasti migrácie podpísanej v Bratislave dňa 24. augusta 1994. V neskorších rokoch boli takéto dohody uzavreté o. i. s Bosnou a Hercegovinou (1995), Ukrajinou (1995), Estónskom (1996), Lotyšskom (1996), Litvou (1996), Kanadou (2000), Ruskou federáciou (2000), Tureckom (2000), ako aj s viacerými medzinárodnými organizáciami (napr. IOM, UNHCR, Interpol, IMP, OSCE).
	Medzinárodná organizácia pre rozvoj migračnej politiky (ďalej len „ICMPD“) bola založená uzavretím Dohody medzi Švajčiarskou konfederáciou a Rakúskou republikou o zriadení a činnosti Medzinárodného centra pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD) vo Viedni (Viedeň 1. júna 1993) ako medzivládna organizácia. Zaoberá sa predovšetkým migráciou v oblasti strednej a východnej Európy, informuje krajiny tohto regiónu o nových trendoch v uvedenej oblasti a poskytuje im pomoc v rámci procesu približovania ich národných politík.
ICMPD bolo zriadené s cieľom zabezpečiť výmenu informácií týkajúcich sa migrácie v strednej a východnej Európe, zoznamovať krajiny tohto regiónu s novými migračnými trendmi a poskytovať im pomoc v rámci procesu približovania ich národných politík v uvedenej oblasti. Vznikom členstva v ICMPD pripojujú členské krajiny svoj finančný a odborný potenciál k plneniu tejto misie. 
Všetci členovia ICMPD so štatútom plnoprávneho člena organizácie sú individuálne reprezentovaní rovnakou právomocou v tzv. Riadiacej skupine a disponujú právom vyjadrovať sa ku všetkým kľúčovým oblastiam aktivít organizácie. Majú tiež príležitosť vyjadrovať a presadzovať záujmy a názory v jednotlivých pracovných skupinách ICMPD. Plnoprávne členstvo v ICMPD prináša členskému štátu okrem prístupu k informáciám aj možnosť spolupráce s odbornými zložkami organizácie na úrovni expertov.
S činnosťou ICMPD úzko súvisia aj aktivity tzv. Budapeštianskej skupiny vytvorenej z iniciatívy Nemecka v roku 1991 a pôsobiacej ako konzultačné fórum zaoberajúce sa výmenou informácií, skúseností a hľadaním čo najefektívnejšieho spôsobu zamedzenia nelegálnej migrácie v európskom regióne. Toto medzinárodné zoskupenie v súčasnosti viac ako 40 vlád a množstva medzinárodných organizácií je neformálnou štruktúrou otvorenou pre všetky zainteresované štáty, ktoré sú dotknuté problémami nelegálnej migrácie, či už sú to štáty produkujúce migrantov, tranzitné alebo cieľové štáty. ICMPD v súčasnosti plní úlohu sekretariátu Budapeštianskej skupiny.
Základným zmluvným dokumentom ICMPD je Dohoda medzi Švajčiarskou konfederáciou a Rakúskou republikou o zriadení a činnosti Medzinárodného centra pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD) vo Viedni (Viedeň 1. júna 1993) v znení zmien z roku 1996 a roku 2003.
	Výpočet ročného členského príspevku pre plnoprávneho člena ICMPD je založený na dobrovoľnej báze - zodpovedajúci príspevok Slovenskej republiky na rok 2006 a nasledujúce bol stanovený v celkovej výške 20 000 EUR.
	Text dohody bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania, v rámci ktorého bolo oslovených 21 subjektov, uplatnené pripomienky jednotlivých rezortov boli zapracované. 
Vykonanie obvyklých formálnych úkonov súvisiacich s nadobudnutím platnosti dohody pre Slovenskú republiku zabezpečí Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky v súlade s platnými právnymi predpismi, pričom dohoda nadobudne pre Slovenskú republiku platnosť podľa článku 16 ods. b) Viedenského dohovoru o zmluvnom práve (Viedeň, 23. mája 1969) dňom uloženia listiny o prístupe u depozitára dohody, ktorým je vláda Rakúskej republiky.
Predkladaný materiál zodpovedá záujmom zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Je vypracovaný v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a všeobecnými zásadami medzinárodného práva, ako aj záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi jej z iných medzinárodných dokumentov.  		
Predkladaný materiál má charakter medzinárodnej zmluvy, z ktorej podľa článku 7 ods. 4 Ústavy SR vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodnej organizácii, a preto podlieha podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky vysloveniu súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky a ratifikácii prezidentom Slovenskej republiky. 
Dopad predkladaného materiálu na verejné financie, životné prostredie, zamestnanosť a podnikateľské prostredie je vymedzený v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.