Informácia o priebehu a výsledkoch neformálneho stretnutia predsedov vlád pozvaných krajín NATO v Rumunsku v dňoch 4. – 5. apríla 2003

Neformálne stretnutie predsedov vlád pozvaných krajín NATO sa uskutočnilo na základe iniciatívy Rumunska. V delegácii predsedu vlády SR bola aj jeho manželka E. Dzurindová a štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR I. Korčok.

1.	Návšteva slovenskej menšiny žijúcej v Nadlaku
Predseda vlády SR M. Dzurinda využil cestu do Rumunska aj na to, aby prijal pozvanie miestnej organizácie Demokratického zväzu Slovákov a Čechov v Rumunsku a pri  príležitosti 200. výročia príchodu Slovákov do Nadlaku dňa 4. apríla 2003 navštívil miestnu komunitu Slovákov. Primátor Nadlaku Š. Suchanský na stretnutí zdôraznil, že spolunažívanie Slovákov a Rumunov i iných národností v regióne je dlhodobo dobrým príkladom tolerancie, multietnického a multikultúrneho porozumenia. Ocenil záujem vlády SR o pomoc krajanom v Rumunsku a vyjadril záujem o slovenské investície do regiónu a o príjem slovenského televízneho signálu. Predseda vlády SR M. Dzurinda vyzdvihol úsilie Slovákov v Nadlaku, ktorí si počas 200 rokov odlúčenia od materskej krajiny dokázali zachovať slovenský jazyk i identitu. Poďakoval za pozvanie na oslavy 200 rokov príchodu Slovákov do Nadlaku, ospravedlnil sa však a pogratuloval krajanom k tomuto výročiu. Osobitne vyzdvihol príklad lojality rumunských Slovákov voči Rumunsku a na strane druhej starostlivosť vlády Rumunska o slovenskú menšinu. Potvrdil tiež záujem pomôcť konkrétne krajanom v projektoch podľa ich priorít a ktoré budú v súlade so zákonmi Rumunska.
M. Dzurinda navštívil aj nové sídlo Demokratického zväzu Slovákov a Čechov v Rumunsku, kde sa stretol s jeho predsedom O. Štefankom a vedením zväzu. Ocenil mimoriadne bohatú kultúrnu a vydavateľskú činnosť zväzu a vyjadril pripravenosť pomôcť v ich činnosti. Navrhol, aby svoje námety na pomoc skoordinovali s námetmi samosprávy a predložili ich nášmu Veľvyslanectvu SR v Bukurešti. Na záver svojej krátkej návštevy krajanov si M. Dzurinda prezrel evanjelický kostol v Nadlaku, ktorý je jedinou registrovanou slovenskou kultúrno-historickou pamiatkou v Rumunsku. 
O postavení slovenskej menšiny v Rumunsku hovoril predseda vlády SR následne aj priamo s rumunským predsedom vlády A. Nastasem na pracovnej večeri v predvečer neformálneho summitu pozvaných krajín do NATO. 

2.	Neformálne stretnutie predsedov vlád pozvaných krajín v Snagove
	Program bol rozvrhnutý do troch blokov: Budúcnosť NATO a úloha pristupujúcich členov NATO; Boj s terorizmom a šírením zbraní hromadného ničenia; Spojenie úsilia v procese ratifikácie, koordinácia diplomatických krokov a budovanie na spojenej sile v podpore integračných procesov NATO a EÚ. 
Rumunský predseda vlády A. Nastase vo svojom úvodnom príhovore k prvému bloku zdôraznil, že pozvané krajiny postúpili od pozvania v Prahe až ku podpisu prístupových protokolov v Bruseli. V prebiehajúcom ratifikačnom procese je nevyhnutné spoluprácu pozvaných krajín ďalej posilniť a parlamenty členských štátov NATO ratifikujúcim prístupové protokoly oslovovať spoločne a nie individuálne. Venoval sa tiež kríze v transatlantických vzťahoch a rozdielom v zahraničných politikách členov EÚ, zdôrazňujúc komplementaritu NATO a EÚ. Podľa neho je prirodzené, že krajiny strednej a východnej Európy, ktoré majú svoje historické skúsenosti, sú euroatlantickým mostom medzi Európou a Amerikou. Iracká kríza posilňuje aj oslabuje Alianciu a delí Európu, a preto budúci členovia NATO majú záujem zapojiť sa do diskusie o budúcnosti Aliancie a jej úlohách.
Litovský predseda vlády A. Brazauskas zdôraznil najmä nevyhnutnosť tranatlantických vzťahov pre jeho krajinu a silného spojenectva s USA, v ktorom jedinom Litva vidí garanciu svojej bezpečnosti. Podľa neho je treba presviedčať USA o výhodách zachovania ich prítomnosti v Európe a tak predísť unilaterálnym krokom USA.
V podobnom duchu vystúpil aj slovenský predseda vlády M. Dzurinda, zdôrazňujúc zjednotenie Európy, nie však namierenej proti USA a na strane druhej presvedčenie USA, aby nerezignovali na transatlantickú spoluprácu s Európu. Zdôraznil, že Aliancia očakáva náš vstup do diskusie o budúcnosti Aliancie. Vyjadril tiež presvedčenie, že každá jedna pozvaná krajina bude prínosom Aliancii, keďže každá jedna má svoje špecifické prednosti, spoločné je odhodlanie byť prínosom Aliancie, ideovým, politickým aj vojenským. M. Dzurinda pripomenul význam transatlantického spojenectva pre nás ako krajinu, ktorí mala existenciálne skúsenosti z desaťročí života v podmienkach totalitarizmu. Preto aj transatlantické spojenectvo, ktoré ponúka NATO, je jeho podstatnou črtou, kvôli ktorým aj SR chce vstúpiť do Aliancie. Na záver zdôraznil, že SR sa nebude stavať medzi NATO a EÚ, medzi Ameriku a Európu, chce však mať právo vyjadriť svoj názor a posilňovať transatlantické spojenectvo, v ktorom vidíme, vychádzajúc z vlastnej histórie, ale aj zmenenej bezpečnostnej realite, záruky trvalého mieru a stability vo svete.
	Estónsky predseda vlády S. Kallas tiež spomenul turbulencie v transatlantických vzťahoch, ktoré sa prenášajú aj na pozvané krajiny NATO. Ako príklad uviedol rozhodovanie, kto bude zodpovedný za povojnovú obnovu Iraku, či OSN, NATO alebo koaličné strany. Odmietol obviňovanie niektorých členov EÚ, že kandidátske krajiny sú „nevďačné“ za pomoc, ktorú dostávajú od EÚ, ako by vstup týchto štátov do EÚ nebol prínosom aj pre samotnú EÚ – či už v rozšírení trhov, obchodovania a možností investovania. Preto kandidátske a ašpirantské štáty majú podľa neho plné právo udržiavať silné vzťahy s USA aj s EÚ.
	Bulharský predseda vlády S. Saxe-Coburg Gotha k povojnovej rekonštrukcii Iraku spomenul, že Bulharsko sa chce účastniť obnovy aj z dôvodu, že už vyše 12 rokov má zmrazený iracký dlh vo výške 1.7 mld. USD.
	Slovinský minister zahraničných vecí D. Rupel označil stretnutie v Snagove ako stretnutie „ratifikačnej koalície“, ktorej budúcnosťou je nielen spolupráca pri úspešnom ukončení ratifikačného procesu do NATO, ale aj vo vzájomnej spolupráci pri vstupe do EÚ. Podľa neho by úlohou V10 malo byť rehabilitovanie euroatlantickej solidarity.
	Lotyšský predseda vlády E. Repše skonštatoval, že EÚ musí ešte dobudovať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, preto aj Lotyšsko kladie osobitný dôraz na transatlantické spojenectvo zabezpečované prostredníctvom NATO. Aj podľa neho je úlohou nových členov NATO pôsobiť na odstránenie súčasnej transatlantickej krízy.
	Rumunský predseda vlády A. Nastase zdôraznil, že pozvané krajiny NATO sú súčasťou diskusie o budúcnosti transatlantických vzťahoch, ktoré nie sú výberom medzi NATO a EÚ. V súčasnosti si „vyberáme“ hodnoty, ktoré chceme zdieľať a chrániť, nie organizácie, ktoré ich presadzujú.
	V druhom bloku diskusie k otázke boja s terorizmom a šírením zbraní hromadného ničenia na úvod rumunský predseda vlády A. Nastase zdôraznil, že teroristická hrozba existuje zvonka ale aj zvnútra a tej napomáha organizovaná kriminalita, pašovanie zbraní, pranie špinavých peňazí apod. Podľa neho aj spôsob boja s týmito novými bezpečnostnými hrozbami, najmä po 11. septembri 2001, je príčinou súčasného sporu medzi USA a Európou, ktorá nezažila hrozbu 11. septembra a ktorej verejnosť inak vníma reálnosť tejto hrozby. Vyzval prítomných predsedov vlád, aby pozvané krajiny užšie spolupracovali v boji s terorizmom a šírením zbraní hromadného ničenia a podporili príslušné lokálne a regionálne iniciatívy v tejto oblasti.
	Prítomní predsedovia vlád v následnej diskusii v tomto bloku informovali o konkrétnych prijatých opatreniach na boj s týmito hrozbami. Slovenský predseda vlády M. Dzurinda zdôraznil, že boj s terorizmom sa vedie v rovine politickej (odsúdenie všetkých foriem a aktov terorizmu bez výnimky, spolupráca v rámci V4) a technickej (prijaté opatrenia, napr. v oblasti ochrany hraníc, flexibility nasadenia ozbrojených síl, apod.). Slovinský minister zahraničných vecí D. Rupel označil za teroristický čin voči demokracii v Srbsku atentát na Z. Djindiča. Upozornil ďalej na katastrofálny stav ekonomiky v Srbsku, ktoré bez prílevu investícií nemôže byť stabilným a bezpečným. V tejto súvislosti prítomní predsedovia vlád vyzdvihli vstup Srbska a Čiernej hory do Rady Európy. Prítomní sa zhodli aj na dôležitosti diskusie s EÚ o dôsledkoch zavedenia Schengenského systému najmä voči RF a Ukrajine a to aj v súvislosti s problémom uzatvárania readmisných dohôd s týmito krajinami.
	V treťom bloku diskusie venovanom koordinácii vzájomného úsilia o rýchle ukončenie ratifikačného procesu litovský predseda vlády A. Brazauskas pripomenul ďalšie stretnutie krajín V10 na úrovni predsedov parlamentu vo Vilniuse v dňoch 22. – 23. mája 2003. Rumunský predseda vlády A. Nastase navrhol, aby sa intenzívnejšie stretávali veľvyslanci pozvaných krajín NATO či už v samotných pozvaných krajinách alebo v krajinách Aliancie, vymieňali si informácie a generovali príslušné stratégie lobovania.
	Slovenský predseda vlády zdôraznil, že pozvané krajiny musia naďalej vystupovať solidárne s ešte nepozvanými ašpirantmi združenými v rámci V10 a podporovať ďalšie rozširovanie Aliancie. V tomto kontexte navrhol zorganizovanie medzinárodnej konferencie na úrovni predsedov vlád v marci alebo v apríli 2004 v Bratislave, t.j. 2 mesiace pred summitom NATO, s témou budúcnosti NATO a jej ďalšieho rozširovania. Na konferenciu má SR úmysel pozvať okrem štátov V10 a V4 prizvať napr. aj predstaviteľov Ukrajiny, Srbska a Čiernej hory, mimovládnych organizácií a .i.. Konferencia by mala obsahovo nadväzovať na Bratislavskú konferenciu v máji 2001, ktorá odštartovala diskusiu o robustnom rozšírení Aliancie. Bulharský predseda vlády S. Saxe-Coburg Gotha podobne ohlásil nomináciu bulharskej Varny na hosťovanie summitu predsedov vlád V10 na jeseň 2003 (predpokladá sa v septembri), s čím všetci prítomní súhlasili.

3. 	Závery
•	Išlo o vôbec prvú návštevu slovenského predsedu vlády v Nadlaku od vzniku samostatnej SR. Táto návšteva mala najmä symbolický význam pre posilnenie centra slovenského krajanského života v Rumunsku. 
•	Predstavitelia slovenskej samosprávy ako aj kultúrnej obce požiadali predsedu vlády SR o pomoc vlády SR, najmä o investície slovenských podnikov v regióne, ktorý je síce v prevažnej miere poľnohospodárskym, ale má predpoklad výstavby spracovateľských komplexov pre dopestované poľnohospodárske plodiny. Osobitnú dimenziu tvorí pomoc v oblasti kultúry a školstva, ktorá je nevyhnutným predpokladom pre zachovanie identity slovenskej menšiny žijúcej v Rumunsku.
•	Krajania boli vyzvaní stanoviť priority požadovanej pomoci zo strany SR a predložiť konkrétne návrhy projektov pomoci.
•	Cieľom neformálneho stretnutia predsedov vlád pozvaných krajín bolo najmä demonštrovať  vzájomnú podporu týchto krajín a záujem o koordináciu snáh o rýchle ukončenie ratifikačného procesu ich vstupu do Aliancie.
•	Predseda vlády SR M. Dzurinda stretnutie zhrnul slovami, že bola demonštrovaná jednota pozvaných krajín (aj pri hodnotení krízy v Iraku), solidarita pozvaných krajín (pri podpore ďalšieho rozširovania NATO a spolupráce s nečlenskými krajinami) a zdieľanie spoločných hodnôt (na čom aj stojí transatlantické spoločenstvo).
•	MZV SR v spolupráci s ÚV SR zabezpečí realizáciu návrhu na zorganizovanie medzinárodnej konferencie v marci/apríli 2004, na ktorú by boli pozvaní predsedovia vlád V10, V4, Ukrajiny a Srbska a Čiernej hory a iných krajín, vrátane hostí z krajín NATO. Táto konferencia by nadviazala na Bratislavskú konferenciu z mája 2001. Cieľom medzinárodnej konferencie by bolo približne dva mesiace pred summitom NATO (máj 2004) iniciovať širokú diskusiu o budúcnosti NATO, transatlantických vzťahoch, ďalšom rozširovaní Aliancie, úlohe nových členov a pod.