Správa o realizovaní Štátnej politiky zdravia v Slovenskej republike

Štátna politika zdravia v Slovenskej republike schválená uznesením vlády SR č. 910 z 8. novembra 2000 predstavuje politiku pre zdravie. Hlavným cieľom štátnej politiky zdravia je nasmerovať záujmy a snahy všetkých zložiek spoločnosti na zdravie ako kľúčový faktor rozvoja spoločnosti a vytvoriť prostredie, v ktorom občania budú mať zaručené podmienky na podporu a ochranu svojho zdravia, právo na zdravotnú starostlivosť a na dostupnosť a rovnosť v jej poskytovaní. Štátna politika zdravia, ktorá vychádza z medzinárodných dokumentov v oblasti ľudských práv, sa zaoberá komplexom opatrení zasahujúcich nielen do sektoru zdravotného, ale do všetkých odvetví – rezortov, tak aby sa zdravie, ako aj jeho podpora stala prioritou každého sektoru spoločnosti a kľúčovým faktorom rozvoja spoločnosti. V súlade s aktuálnymi spoločenskými, ekonomickými a zdravotníckymi podmienkami štátna politika zdravia rozpracováva 11 priorít, na ktoré sa sústreďuje úsilie a prostriedky na vládnej úrovni. Sú to:
•	Zníženie rozdielov v zdraví 
•	Zdravý štart do života
•	Zdravie mládeže
•	Zdravé starnutie
•	Rozvoj paliatívnej starostlivosti a zdravotníckej etiky
•	Zlepšenie mentálneho zdravia
•	Redukcia ochorení infekčných, neinfekčných a úrazov
•	Zdravé a bezpečné prostredie
•	Redukcia negatívnych návykov a zdravý životný štýl
•	Nadrezortná zodpovednosť za zdravie
•	Manažment kvality v zdravotníctve a v iných rezortoch.

Na základe úlohy B.2 uznesenia č. 910/2000 bola štátna politika zdravia, jej  rezortné stratégie pre podporu, posilňovanie a ochranu zdravia občanov  s dôsledným uplatňovaním princípov, rozpracovaná v  podmienkach jednotlivých rezortov. Súčasťou materiálu je aj správa o realizovaní štátnej politiky zdravia v jednotlivých rezortoch.
Vzhľadom na to, že štátna politika zdravia má široký rozsah riešenia problematiky zdravia, vyžaduje si komplexný, holistický, systémový bio-psycho-sociálny prístup a zameranie na ovplyvňovanie správneho životného štýlu. V období od schválenia štátnej politiky zdravia je možné konštatovať, že otázka zdravia nadobúda veľký význam na všetkých úrovniach a vo všetkých sférach ľudského pôsobenia. Uplatňovanie princípov ochrany a podpory zdravia v budúcnosti prinesie so sebou signifikantné zmeny zlepšenia nielen celkového zdravotného stavu obyvateľstva, ale aj zmenu v prístupe k svojmu zdraviu, ako aj k zdraviu okolia. 

Stratégia

Základnou stratégiou pre rozvoj zdravia v zmysle definovaných cieľov štátnej politiky zdravia je podpora a posilňovanie zdravia u zdravých občanov, ochrana zdravia u občanov ohrozených biologickými, chemickými či fyzikálnymi faktormi prostredia a navrátenie zdravia u občanov s oslabeným či poškodeným zdravím. Pri dosahovaní týchto cieľov je potrebný komplexný, holistický, systémový bio-psycho-sociálny postup zameranie na ovplyvňovanie správneho životného štýlu.

Jedným z najvýznamnejších dokumentov štátnej politiky zdravia je Národný program podpory zdravia (ďalej len NPPZ), ktorý vychádza z programu Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len SZO) “Zdravie 21”, “Zdravie pre všetkých v 21. storočí”,  ktorý schválila vláda SR  v r. 2000.
Cieľom tohto programu je za účasti všetkých priebežne zabezpečovať ochranu a posilňovanie, ako aj trvalé zlepšovanie zdravia obyvateľov Slovenskej republiky v období rokov 2000 – 2010. Súčasťou NPPZ sú aj programy SZO a to: “Školy podporujúce zdravie”, “Zdravé mestá a obce”, “Zdravé pracoviská, program CINDI – Celoštátna integrovaná prevencia neinfekčných ochorení”. Ďalej súčasťou stratégie pre rozvoj zdravia sú program “Monitorovania trendov a determinantov kardiovaskulárnych chorôb”, “Program zvýšenia pohybovej aktivity obyvateľstva”, “Program ozdravenia výživy obyvateľstva”,  Akčný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov v Slovenskej republike”, “Národný program boja proti HIV/AIDS”.

Program C I N D I je zahrnutý medzi projekty NPPZ a medzi hlavné úlohy a projekty plnené ŠZÚ v SR. Spoluriešiteľmi sú  všetky ŠZÚ v SR.
Ciele vychádzajú z cieľov programu SZO ”Zdravie do 21.storočia”. Vychádzajú z pretrvávajúcej nepriaznivej situácie v úmrtnosti a chorobnosti slovenskej populácie na chronické neinfekčné ochorenia. Dlhodobým a konečným cieľom je znižovanie celkovej úmrtnosti populácie Slovenska, a to predovšetkým úmrtnosti na choroby srdcovo-cievne a nádorové, z nich najmä úmrtia predčasné, t. j. do 65 rokov veku a predlžovanie tzv. strednej dĺžky života a to najmä u mužov.    
Strednodobým cieľom je znižovanie chorobnosti na chronické neinfekčné ochorenia a znižovanie počtu osôb so známymi biologickými rizikovými faktormi srdcovo-cievnych a nádorových ochorení, t. j. znižovanie počtu osôb so zvýšeným alebo vysokým krvným tlakom, so zvýšenou, alebo vysokou hladinou celkového cholesterolu a osôb s nadváhou alebo obezitou. Krátkodobé ciele  sú zamerané na znižovanie počtu osôb s rizikovými faktormi životného štýlu, od ktorých sa odvíjajú biologické rizikové faktory srdcovo-cievnych a nádorových ochorení, a to najmä fajčenie, nezdravá výživa, nedostatočná telesná aktivita, zneužívanie alkoholu a neschopnosť zvládnuť stres.
Ciele sa plnia prostredníctvom 5 projektov. A to:
1. “Slovensko bez tabaku” - antifajčiarska kampaň pre všetky vekové skupiny zamerané  na prevenciu fajčenia,  a na aktivity zamerané na propagáciu odvykania od fajčenia u súčasných fajčiarov.  K projektu bol použitý projekt SZO “Prestaň a vyhráš”. 
2.  “Primárna  prevencia hypertenzie” projekt na zníženie výskytu a závažnosti hypertenzie a jej komplikácií. K projektu bol pripravený postup k plneniu prvej časti projektu “Poznaj svoj krvný tlak” a tzv. “Samomeranie krvného tlaku”. Jeho výuka a propagácia bola pripravená v spolupráci s územnými spolkami SČK.
3.  “Poradenské centrá na podporu zdravia” budovanie a štandardizácia metód práce
4. “Zdravé deti v zdravých rodinách” projekt sústredený na prevenciu kardiovaskulárnych chorôb u všetkých členov rodiny. Projekt bol zahrnutý do hlavných úloh ŠZÚ v SR, odborov hygieny detí a dorastu pre rok 2000 a 2001 a v ktorého rámci bola v roku 2001 realizovaná celoslovenská prevalenčná štúdia rizikových faktorov srdcovo-cievnych ochorení v detskom veku za úzkej spolupráce hlavného odborníka MZ SR pre pediatriu, ako aj ďalších pediatrov z celého Slovenska.. 
5. “Ozdravenie životného štýlu detí s rizikom KVCh v rodine” projekt zameraný na úpravu životného štýlu detí pochádzajúcich z rizikových rodín a vychádza z projektu MONICA.

K projektu ”Poradenstvo pre zdravý životný štýl” bolo spracovaných 5 manuálov a  jedna metodická príručka SZO: 
•	Odvykanie od fajčenia (ÚZV 1997)
•	Pohybová aktivita v prevencii srdcovo-cievnych ochorení (ÚZV 1997), ku ktorej bol vydaný zborník prednášok zo seminára ako doplňujúci materiál odporúčaní a postupov  (1999). 
•	Ako si upraviť hmotnosť (ÚZV 1998) - metodická príručka pre lektorov poradní  
•	Správna výživa v primárnej prevencii (ÚZV 1999)
•	Prevencia v primárnej starostlivosti (1999)- preložená publikácia SZO určená lekárom PZS
•	Manuál pre základné poradenstvo -Metodická príručka pre základné poradne (NCPZ- ÚZV 2000)

Na legislatívnu úpravu a vecné naplnenie projektu bolo vydané MZ SR “Odborné usmernenie na zriaďovanie, prevádzku a činnosť poradenských centier ochrany a podpory zdravia”, ktoré nadobudlo účinnosť od 1. 9. 1999.

Na vykonávaní intervencie programu CINDI u dospelej populácie sa podieľajú takmer všetky ŠZÚ vo svojich poradenských centrách. Intervencia je sústredená na hlavné rizikové faktory civilizačných ochorení, vyplývajúce zo životného štýlu obyvateľstva ako fajčenie, nezdravá výživa, nedostatočná fyzická  aktivita a stres. Práca v PC sa stala rutinnou súčasťou práce ŠZÚ. Intenzívna snaha sa vyvinula na  rozširovanie poradenských aktivít v oblasti zvyšovania pohybovej aktivity a schopnosti zvládnuť stres a tiež metodológie ovplyvňovania hypertenzie. Poradenské centrá pri ŠZÚ v SR, Železničnom zdravotnom ústave, Mestskom centre podpory zdravia a pri Ministerstve vnútra navštívi ročne v priemere 50 000 klientov, ktorým je poskytnuté základné vyšetrenie rizikových faktorov a potrebné poradenstvo, ako aj odporúčania na zmeny životného štýlu a najmä pomoc pri ich realizácii. Približne jedna tretina klientov využije následne služby špecializovaného poradenstva podľa druhu prítomných rizikových faktorov. Presné údaje o objeme činnosti a náplne poradenských centier za Slovensko sú každoročne spracované v rámci výročných správ jednotlivých ŠZÚ. Neoddeliteľnou súčasťou intervencie je masmediálne pôsobenie, ktoré sa v rámci programu realizuje predovšetkým na regionálnych úrovniach, ako aj s celoslovenskou pôsobnosťou. V roku 2000 prebiehala pod gesciou pracovníkov centra podpory zdravia pri ŠZÚ SR celoslovenská, v roku 2001 regionálna mediálna kampaň  v rámci plnenie projektu Primárna prevencia hypertenzie pod heslom “Poznaj svoj krvný tlak”, “Vieš, čo znamenajú čísla 120/80?”
Veľká pozornosť sa venovala príprave programu pre jednotnú evidenciu klientov v poradniach zdravia (ďalej len PZ) a zavedeniu tohto programu na celom Slovensku
U detskej populácie všetky aktivity zamerané na podporu zdravia detskej populácie v rámci projektu CINDI sú prioritne zamerané na prevenciu biologických a  sociálnych rizikových faktorov. Projekt, zameraný na deti pochádzajúce z rizikových rodín, pokračuje. Výchovno-vzdelávacie aktivity na ZŠ, SŠ, VŠ sú vykonávané formou pracovných stretnutí a prípadových štúdií priamo v škole. Sú hlavne zamerané na prevenciu závislostí, prevenciu fajčenia, morálny vývoj mladého človeka, zdravú výživu a pohybovú aktivitu, sexuálnu výchovu, formovanie osobnosti mladého človeka, zvládnutie záťaží. Projekt Zdravé deti v zdravých rodinách používa 2 hlavné metódy na dosiahnutie cieľa, a to vzdelávanie detí a rodín v komunite a starostlivosť o zdravé životné podmienky.

Z výsledkov z monitorovania aktivít úmrtnosť  v rámci spracovania zdravotníckych ročeniek za okresy Banská Bystrica a Brezno bola analyzovaná podľa kritérií SZO po rok 2000. Okrem toho pracovníci ŠZÚ SR spracovali analýzu úmrtnosti za Slovensko, a to najmä trendy celkovej štandardizovanej úmrtnosti, a tiež úmrtnosti podľa závažných druhov diagnóz, ktorá je uverejnená v publikácii “Vybrané informácie zo zdravotníckej štatistiky o vývoji ochorení obehovej sústavy” tieto analýzy doplnili o rok 2000. Táto analýza bola doplnená aj údajmi rovnako spracovanými za modelovú oblasť Banská Bystrica.
Skríning zdravotného stavu obyvateľstva sa v tomto období vykonáva na základe analýz zdravotného stavu prvovyšetrených klientov v PZ. Za rok 2001 bude možné po prvý raz spracovať v novozavedenom programe jednotne dáta z väčšiny PZ na Slovensku.

V priebehu 9-tich rokov plnenia programu sa realizátorom podarilo v značnej miere obrátiť pozornosť širokých vrstiev populácie na vlastné zdravie a vytvárať podmienky pre aktívny postoj ľudí k svojmu zdraviu. V maximálnej miere tomu napomohlo vybudovanie a skvalitňovanie činnosti Poradenských centier na podporu zdravia, ktorých cieľom je napomáhať čo najširším vrstvám populácie osvojiť si zdravý spôsob života. Poradenské centrá dnes vyvíjajú svoju činnosť prakticky na celom území Slovenska a sú dostupné. Návštevnosť poradenských centier sa neustále zvyšuje, a to nielen v základných poradniach, ale aj v poradniach špecializovaných na jednotlivé druhy rizikových faktorov vyplývajúcich zo životného štýlu. Vyšetrovanie biologických rizikových faktorov u klientov poradní zároveň napomáha vyhľadávať osoby v rôznom stupni rizika najmä srdcovo-cievnych ochorení a tieto ovplyvňovať jednak nefarmakologickými prístupmi, jednak včasným odoslaním osôb vo vysokom riziku na ďalšie vyšetrenia, a najmä liečbu. Pravidelnou a takmer rutinnou činnosťou poradenských centier sa stalo skupinové poradenstvo, a to rôzne druhy kurzov, napr. na  odvykania od fajčenia, znižovanie nadváhy alebo optimalizáciu fyzickej aktivity. Veľmi efektívnym sa ukázalo spájanie a vzájomné dopĺňanie aktivít s inými projektmi, napr. v boji proti fajčeniu so školami podporujúce zdravie, alebo s aktivitami v rámci Zdravých miest. Veľmi účinným sa ukázalo spojenie aktivít koordinátorov zvyšovania pohybovej aktivity s Poradenskými centrami pre zvyšovanie pohybovej aktivity. Za značný úspech možno považovať zintenzívnenie spolupráce s lekármi prvého kontaktu, čomu napomohlo rozdistribuovanie metodickej príručky pre prácu v základných poradniach zdravia všetkým všeobecným lekárom pre dospelých a prediskutovanie spoločnej problematiky na spoločných seminároch v jednotlivých okresoch. Spolupráca s lekármi pre deti a dorast nadobudla širšie rozmery vďaka realizácii spoločnej štúdie zameranej na prevalenciu rizikových faktorov KVCh u detí, ktorá úspešne prebiehala na Slovensku u 11- ročných a 17- ročných detí.

Realizáciou projektu dôjde postupne k znižovaniu počtu osôb v riziku civilizačných ochorení, a tým následne k  znižovaniu chorobnosti a úmrtnosti na chronické neinfekčné ochorenia. V roku 1998 bol realizovaný opakovaný skríning zdravotného stavu obyvateľov modelového okresu Banská Bystrica a Brezno, ktorý  potvrdil tento predpoklad. Fakt, že došlo k miernemu poklesu celkovej úmrtnosti, a to aj úmrtnosti tzv. predčasnej /do 65 rokov veku/, možno dávať do súvislosti s tým, že v skrínigu bol zistený pokles fajčiarov a to tak mužov ako i žien, poklesol počet respondentov s rizikovými hladinami celkového cholesterolu a triglyceridov, poklesol počet osôb nezdravo sa stravujúcich, poklesol počet osôb  s nízkou fyzickou aktivitou, ako aj počet osôb neschopných zvládnuť stres, poklesol počet osôb s  nadváhou až obezitou. Vzostup bol zaznamenaný v jedinom rizikovom faktore, a to v prevalencii hypertenzie u mužov, čo bolo podnetom k prehĺbeniu projektu primárnej prevencie hypertenzie.
 
Dobré fungujúca a zdravá rodina vytvára podmienky pre zachovanie zdravia a kvality života jej členov. Význam dobre fungujúcej a zdravej rodiny dokumentuje celý rad materiálov a aktivít zaoberajúcich sa problematikou rodiny a s tým súvisiacimi príbuznými témami. 
-	Uskutočnila sa medzinárodná konferencia  Boj proti nákaze HIV/AIDS ako národný záujem    zdravotnícka priorita Slovenskej republiky,
-	pripravila a realizovala sa Národná konzultácia HIV/AIDS a spolupráca vládneho                        a mimovládneho sektora pre pracovníkov z oblasti zdravotníctva, školstva a mimovládnych organizácií,
-	pre žurnalistov,  pedagógov a študentov stredných škôl sa uskutočnil seminár “Ako ďalej v príprave žiakov na manželstvo a rodičovstvo?”, na ktorom účastníci analyzovali súčasnú situáciu v sexuálnej výchove, ako aj námety na zlepšenie jej vyučovania,
-	uskutočnil sa odborno-metodický seminár pre pracovníkov ŠZÚ v SR “Zdravé vzťahy v mladosti - základ zdravej rodiny”. Na strednom odbornom učilišti v Bratislave sa realizoval vzdelávací cyklus “Zdravé vzťahy  v mladosti - základ zdravej rodiny”. Je to séria prednášok a besied pre stredoškolskú mládež  oblasti prípravy na manželstvo a rodičovstvo,
-	pre učiteľov 2. stupňa ZŠ sa realizoval seminár “Zdravotná výchova a podpora zdravia žiakov základných škôl”. Na seminári odzneli prednášky venované problematike HIV/AIDS a rodinnej výchove,
-	realizoval sa seminár “Starý a chorý človek v rodine” určený pre starších občanov - dôchodcov venovaný súčasným zdravotným a sociálnym opatreniam a možnostiam týkajúcich sa starších  a chorých občanov.
-	v rámci publikačnej činnosti boli uverejnené desiatky príspevkov v odbornej i pedagogickej tlači na tému výchova k manželstvu a rodičovstvu všeobecne a konkrétne aj k jednotlivým problematickým témam,
-	ŠZÚ SR vydal študijný materiál pre pedagógov na vyučovanie výchovy k manželstvu a rodičovstvu: Fižová, L. - Kolláriková, E.: Základné informácie o antikoncepcii, metodicko-odbornú príručku pre pracovníkov oddelenia zdravotnej výchovy štátnych zdravotných ústavov   v SR: Zdravé vzťahy v mladosti - základ zdravej rodiny a brožúrku Bátovská, L., Sílešová, J., Barák, Ľ.: Výchova k partnerstvu a rodičovstvu  pre stredoškolskú mládež a pedagogických pracovníkov.

Prioritou NPPZ je  “Zapojiť zdravotníkov primárnej zdravotnej starostlivosti (PZS) do podpory zdravia”.
Návrh bol vypracovaný v sekcii podpory zdravia ŠZÚ SR a vychádza z programu  SZO “Zdravie do 21.storočia”. Východiskami pre návrh sú nasledovné princípy:
Úloha primárnej zdravotnej starostlivosti sa musí reorientovať v smere primárnej prevencie a podpory zdravia nad rámec doterajšej funkcie poskytovateľa liečby. Služby primárnej zdravotnej starostlivosti musia s citom a rešpektom podporovať potreby jednotlivcov, komunít a regiónov  pre zdravší život,  musia iniciovať činorodú spoluprácu medzi sektorom zdravia a prvkami sociálneho, politického, ekonomického a fyzikálneho životného prostredia .” (Otawská charta podpory zdravia (3)). Pracovníci zdravotného sektora môžu hrať kľúčovú úloha v podpore zdravia, a to jednak poskytovaním príkladu zdravého správania sa, jednak využitím svojej autority ako advokáti zdravého prostredia a zdravie podporujúcich politických rozhodnutí na všetkých úrovniach rozhodovania a konečne ako zdroj na dôkaze založeného poradenstva zdravého správania sa jednotlivcom a skupinám. 
Ciele sú zamerané na reorientovanie štruktúry praxe primárnej zdravotnej starostlivosti, reorientovanie výchovy pracovníkov primárnej zdravotnej starostlivosti (PZS), úpravu systému zmlúv pracovníkov PZS a občanov so zdravotným poistením, zmenu postojov občanov voči vlastnému zdraviu,  zdravotníckym pracovníkom a zdravotnému systému.
(v zmysle dokumentu – “Zdravie 21”

Priority

1.  Zníženie rozdielov v zdraví v rámci SR

Znížiť rozdiely v zdraví je možné dosiahnuť zlepšením determinantov zdravia ako je vzdelanosť, zamestnanosť, ekonomika, cenová, daňová a mzdová politika, vytvorením zdravého a bezpečného prostredia, zlepšením socio-ekonomickej situácie, zlepšením životného štýlu ako aj zvýšením úrovne zdravotnej starostlivosti.

Na úseku organizácie a riadenia ministerstva zdravotníctva bola hlavná pozornosť venovaná procesu reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, ktorý bol realizovaný podľa vopred stanovených princípov, cieľov a postupov a v súlade s materiálom “Aktualizácia optimálnej siete zdravotníckych zariadení vo väzbe na celkovú zmenu koncepcie poskytovania zdravotníckych služieb, financovania zdravotníckych zariadení, privatizáciu zdravotníckych zariadení”, ktorého súčasťou je aj sieť zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej a následnej zdravotnej starostlivosti. 

Uvedený materiál bol prerokovaný a odsúhlasený uznesením vlády SR č. 862 dňa 6. októbra 1999. Súčasne s odsúhlasením bolo ministrovi zdravotníctva uložené priebežne do roku 2002 pokračovať v prácach na úprave siete zdravotníckych zariadení podľa časového harmonogramu rozpracovaného Programového vyhlásenia vlády SR na podmienky rezortu zdravotníctva a časového harmonogramu predloženého materiálu a polročne predkladať na rokovanie vlády aktualizáciu.

Plnenie týchto úloh bolo premietnuté do materiálu Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky určeného na rokovanie vlády SR “Informácia o stave siete zdravotníckych zariadení.” Materiál obsahoval analýzu siete primárnej a špecializovanej zdravotnej starostlivosti, rozpracovaný proces reštrukturalizácie siete zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, plánované výstupy reštrukturalizácie navrhované v I. a II. etape a vyhodnotenie realizácie redukcie posteľového fondu k 31. 8. 2000. Materiál bol prerokovaný na 126. rokovaní vlády SR dňa 31. 10. 2000, vláda vzala uvedený materiál na vedomie ako materiál pre informáciu pod číslom 081/2000.

Ďalší materiál vypracovaný na základe vyššie citovaného uznesenia vlády “Informácia o postupoch prác na aktualizácii optimálnej siete zdravotníckych zariadení” bol predložený na rokovanie vlády v apríli 2001. Materiál obsahoval definíciu siete, funkcie, reguláciu a určovanie siete, analýzu siete primárnej a špecializovanej ambulantnej starostlivosti, ako aj ústavnej zdravotnej starostlivosti. Obsahoval aj analýzu posteľového fondu zdravotníckych zariadení iných rezortov, ako aj návrhy na ďalší postup optimalizácie siete zdravotníckych zariadení. Súčasťou materiálu bola aj informácia o vybraných zdravotníckych zariadeniach určených na poskytovanie zdravotnej starostlivosti pre ústavných činiteľov, ktoré zároveň slúžia aj ako “koncové nemocnice” pre občanov. Materiál bol prerokovaný na 152. rokovaní vlády SR dňa 19. 4. 2001, vláda vzala uvedený materiál na vedomie ako materiál pre informáciu.

Ministerstvo zdravotníctva SR vypracovalo materiál “Optimálna sieť zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky”, ktorý bol odsúhlasený uznesením gremiálnej porady ministra zdravotníctva č. 345/GP zo dňa 20. 8. 2001.
Materiál obsahuje analýzu súčasného stavu siete zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky, ktorej súčasťou je analýza siete primárnej zdravotnej starostlivosti, analýza siete sekundárnej zdravotnej starostlivosti, analýza siete spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, analýza siete ústavnej zdravotnej starostlivosti a analýza siete verejných lekární a návrh tvorby Optimálnej siete zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky, ktorej súčasťou je návrh optimálnej siete primárnej zdravotnej starostlivosti, optimálnej siete sekundárnej zdravotnej starostlivosti, optimálnej siete špecializovanej ambulantnej starostlivosti a spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, optimálnej siete ústavnej zdravotnej starostlivosti a optimálnej siete verejných lekární.
Ministerstvo zdravotníctva SR v súlade s uvedeným materiálom priebežne zabezpečuje transformáciu existujúcej siete zdravotníckych zariadení na optimálnu sieť.

Ďalší materiál týkajúci sa siete zdravotníckych zariadení “Informácia o sieti zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky” bol predložený na rokovanie vlády SR dňa 6. decembra 2001 a vzatý na vedomie na 194. rokovaní vlády SR dňa 19. decembra 2001. Materiál obsahoval informáciu o sieti zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej zdravotnej starostlivosti a ústavnej zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike s dôrazom na uskutočnené zmeny najmä v oblasti ústavnej zdravotnej starostlivosti v priebehu roku 2001. 

Ministerstvo zdravotníctva SR vypracovalo sieť poskytovateľov zdravotnej starostlivosti na princípe regionálnych potrieb.
Postupne sa realizujú zmeny v štruktúre a objeme kapacít ústavnej zdravotnej starostlivosti, dochádza k znižovaniu počtu postelí pre pacientov s akútnym ochorením s cieľom dosiahnuť stav 5 postelí pre pacientov s akútnym ochorením na 1000 obyvateľov. V rámci úprav posteľového fondu dochádza k uzatváraniu celých ošetrovacích jednotiek, resp. častí ošetrovacích jednotiek tak, aby bolo možné v nadväznosti na reštrukturalizáciu posteľového fondu upraviť aj počty personálu a vo vhodných prípadoch uvoľnené priestory prenajať, resp. odpredať ako prebytočný majetok štátu. Znižovaním počtu postelí na jednotlivých oddeleniach dochádza aj k znižovaniu postelí na viacposteľových izbách a postupne dochádza k zvýšeniu štandardu poskytovanej zdravotnej starostlivosti občanom.

V roku 2001 boli zrušené posteľové časti 3 nemocníc s poliklinikou:

• NsP Košice – okolie: 		- 40 postelí  v termíne k 1. 11. 2001
• NsP Moldava nad Bodvou:		- 40 postelí v termíne k 1. 12. 2001
• NsP Šamorín:			- 32 postelí v termíne l 1. 12. 2001.
 
Od roku 1996 sa znižoval počet postelí pre pacientov s akútnym ochorením v SR celkovo o 4 116 postelí, čo v prepočte na 1 000 obyvateľov predstavuje pokles z hodnoty 6,61 postele na súčasných 5,55. Od roku 1999 bolo redukovaných 3 840 postelí pre pacientov s akútnym ochorením a v tomto trende sa pokračuje i v roku 2002, keď k termínu 15.5.2001 bol počet postelí tejto kategórie znížený o 158 . 

 Časť akútneho posteľového fondu bola reprofilizovaná na chronické lôžka (t.j. lôžka pre dlhodobo chorých, doliečovacie, fyziatricko-rehabilitačné, prípadne ošetrovateľské). Od roku 1998 postupne dochádza k zvyšovaniu počtu postelí pre pacientov s chronickým ochorením. Počet chronických postelí sa zvýšil od roku 1998 o 1100, čím sa rozšírila možnosť ústavnej zdravotnej starostlivosti pre chronicky chorých občanov. Počet postelí pre pacientov s chronickým ochorením v prepočet na 1000 obyvateľov predstavuje cca 1,1 postele.

Ministerstvo zdravotníctva SR postupne zabezpečuje vytvorenie podmienok na poskytovanie sociálnych služieb v zdravotníckych zariadeniach. Doposiaľ boli vytvorené sociálne lôžka v nasledovných zdravotníckych zariadeniach: NsP Bánovce nad Bebravou, NsP Modra, NsP Bardejov a NsP Nové Mesto nad Váhom – Hrachovište.
V ďalšej etape bude potrebné doriešiť legislatívne otázky, financovanie sociálnych služieb a motivovať riaditeľov zdravotníckych zariadení k poskytovaniu tejto formy starostlivosti.

V zmysle Odborného usmernenia MZ SR na zriaďovanie, prevádzku a činnosť' poradenských centier ochrany a podpory zdravia, prijatého 15. septembra 1999 sa pri každom ŠZÚ zriadili základné poradní na podporu zdravia. Poradenské centrá vznikali postupne od roku 1994. Súbežne s nimi, rôznym tempom, závislým na personálnych a rozpočtových možnostiach jednotlivých ŠZÚ, vznikali a vznikajú nadstavbové – špecializované poradne, orientované na zvládanie najzávažnejších známych rizikových faktorov, ktoré majú potenciál inicializovať proces ústiaci do vzniku závažných poškodení zdravia. Klienti prichádzajú do poradní na základe informácií o ich existencii z masmédií, prezentácií poradní na hromadných podujatiach, prostredníctvom odporúčaní klientov, ktorí poradňu navštívili. Do nadstavbových poradní klientov odporúčajú lekári základnej poradne, prípadne sa klienti podľa vlastného záujmu prihlasujú priamo. Po zistení zvýšených hodnôt sledovaných parametrov, ktoré sa neúspešne nemedikamentóznou cestou ovplyvňovali  alebo v prípade novozistených vysokých hodnôt  parametrov, ktoré si vyžadujú medikamentóznu intervenciu, sa klientom odporúča návšteva príslušných lekárov LPS. Väčšina poradní a poradenských centier pracuje podľa stabilného harmonogramu. Vo všetkých poradenských centrách ŠZÚ v SR sa poskytuje všeobecné poradenstvo o rizikových faktoroch v rozsahu priorít NPPZ, vykonávajú sa anamnestické, antropometrické, skríningové biochemické vyšetrenia, merania krvného tlaku a podľa prístrojového vybavenia aj hodnotenie individuálneho rizika. 
V roku 2001 v SR pracovali:
Základné poradne zdravia – 8 krajov, 39 poradní (ŠZÚ BB a KE majú 2 PZ)
Poradne zdravej výživy – 6 krajov, 24 poradní
Poradne odvykania od fajčenia – 7 krajov, 21 poradní
Poradne optimalizovania pohybovej aktivity – 6 krajov, 13 poradní
Poradne podpory psychického zdravia a zvládania stresu – 4 kraje, 8 poradní
Poradne ochrany a podpory zdravia pri práci – 5 kraje, 6 poradní
Poradne nefarmakologického ovplyvňovania TK – 1 kraj, 1 poradňa
Protidrogové a AIDS poradne – 2 kraje, 6 poradne
Poradne pre deti a mládež – 3 kraje, 3 poradne
Poradne pre HbAg pozitívne rodiny – 1 kraj, 2 poradne
Poradňa pre dojčiace matky – 1 kraj, 1 poradňa

Opodstatnenosť existencie a činnosti poradenských centier pri ŠZÚ, ktoré sú orientované na primárnu prevenciu neinfekčných ochorení súvisiacich s nesprávnym štýlom života a práce je nespochybniteľná, overená a odôvodnená výsledkami ich činnosti, záujmom obyvateľov a exaktnými štatistickými metódami. Nie je zanedbatel'ný ani vplyv príjemného prostredia poradne zdravia a dobrá organizácia práce, čím sa dosiahne, že klient je vyšetrený bez čakania a náhlenia, s dostatočnou rezervou na prípadné konzultovanie nejasností s lekárom, navyše si výsledky vyšetrenia a všetky odporúčania klient odnáša i v písomnej forme. ŠZÚ rozširujú služby v nadstavbových poradniach  i formou tzv. Liniek zdravia a anonymného telefonického poradenstva v problematike AIDS a prevencie závislostí.

V spolupráci s odborníkmi Ministerstva zdravotníctva SR, lekármi špecialistami, lekármi primárneho kontaktu, ako aj mimovládnymi organizáciami sa vypracovávajú jednotlivé programy zamerané na podmienky života telesne, zdravotne i mentálne postihnutých občanov, ako sú Komplexný program starostlivosti zameraný na efektívne využitie zvyškov zraku u osôb so zrakovým postihnutím a ich zapojenia do života, Program prevencie a skvalitnenia liečebnej a rehabilitačnej starostlivosti pre občanov s dekubitmi, Koncepcia hospicovej starostlivosti a návrh siete hospicových zariadení na Slovensku a “Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím”, ktorý obsahuje v časti Liečebná starostlivosť návrhy konkrétnych opatrení, prostredníctvom ktorých by mal štát zabezpečiť poskytovanie kvalitnej preventívnej, liečebnej a rehabilitačnej starostlivosti tejto skupine obyvateľstva. 

2.  Zdravý štart do života

V súvislosti s realizáciou plnenia tejto úlohy MZ SR  súčasne pripravuje v spolupráci s odborníkmi príslušných medicínskych odborov Národný perinatologicko- neonatologický program, ktorého cieľom  je vytvorenie funkčnej organizačnej siete neonatologických pracovísk na Slovensku, čím by sa výrazným spôsobom posunula úroveň poskytovania zdravotnej starostlivosti a ovplyvnenie prognózy a prežívania patologických novorodencov, novorodencoch predčasne narodených s nízkou a extremne nízkou pôrodnou hmotnosťou  a zlepšili kvalitu prežitých detí.  Je potrebné definovať sieť týchto pracovísk, doplniť tieto pracoviská o prístroje a nové technológie, špecifický pediatrický transportný systém, definovať stupeň poskytovania intenzívnej a resuscitačnej starostlivosti patologickým novorodencom týchto pracovísk v nadväznosti na príslušné gynekologické pracoviská a na možnosti dopravnej  služby.     

Problematike prenatálnej diagnostiky genetických chorôb, genetickému poradenstvu pre občanov so zdravotným postihnutím, osvetovej činnosti sa venuje pracovná skupina vytvorená pri ŠZÚ SR. Prenatálnu diagnostiku je možné vykonať u cystickej fibrózy, hemofílie A a B, Huntingtonovej chorei, fenylketonúrie, alkaptonúrie, spinálnej muskulárnej atrofii a kongenitálneho glaukómu.

Súčasná sieť zdravotníckych zariadení v SR garantuje  možnosť adekvátneho prístupu k službám zdravotnej starostlivosti  a zabezpečuje dostupnosť poskytovania zdravotnej starostlivosti   pre deti a dorast na viacerých úrovniach. Ide o poskytovanie primárnej preventívnej a liečebnej starostlivosti praktickými lekármi pre deti a dorast, sekundárnej - ústavnej starostlivosti (novorodenecké úseky, novorodenecké oddelenia s úsekom patologických novorodencov, detské oddelenia, detské oddelenia s intenzívnou  resuscitačnou starostlivosťou), následnej starostlivosti, zabezpečovanej špecializovanými centrami v starostlivosti o dieťa (sanatóriá, ozdravovne, kúpele). Transformáciou zdravotníckych zariadení došlo k redukcii posteľového fondu novorodeneckých a pediatrických oddelení so snahou minimalizovať hospitalizáciu dieťaťa  a uplatňovanie ambulantných diagnostických a terapeutických metód. V tomto procese  bola zohľadnená aj chorobnosť a úmrtnosť  v jednotlivých regiónoch  Slovenska. Celkovo možno konštatovať, že v starostlivosti o deti v Slovenskej republike je zaznamenaný dlhodobo pozitívny trend, čo dokazuje sledovanie všeobecných ukazovateľov ako je dojčenecká úmrtnosť (pokles dojčeneckej úmrtnosti z 13% v roku 1991 na 7% v r. 2001), priaznivý ukazovateľ úmrtnosti detí do 5 rokov, množstvo preventívnych a dispenzárnych vyšetrení, dôsledne realizované preventívne prístupy- skríningové programy, vysoké percento zaočkovanosti. 
     
Preventívne programy súčasne realizované v SR: Skríning kongenitálnej hypotyreózy a fenylketonúrie u novorodencov predstavuje 100% vyšetrenej populácie a nasadenie liečby do dvoch týždňov, čo zabezpečuje prakticky vývoj zdravého jedinca. Povinný skríning vývojovej dysplázie  bedrových zhybov u novorodencov a dojčiat dokázal eradikovať závažné dôsledky tejto nosologickej jednotky a umožňuje liečbu prakticky od narodenia (bol doplnený o možnosť vyšetrovania UVZ sondou, čo  znamená, že dojčatá a novorodenci nie sú pri skrínnigu vystavovaní rtg žiareniu).  Cieľom realizácie programu Primárnej aterosklerózy v detskom veku je včas zachytiť detských pacientov s dyslipoproteinémiou a inými rizikovými faktormi tohto závažného ochorenia lekármi primárneho kontaktu a včas zahájiť preventívne opatrenia moduláciou životného štýlu s cieľom  zníženia klinických príznakov aterosklerózy.   

Nové diagnostické a liečebné metódy v jednotlivých odboroch pediatrie umožnili významný pokles detí umierajúcich na vrodené vývojové chyby a zvýšenie kvality života prežívajúcich detí. 
V oblasti neonatológie – nekonvenčná ventilačná liečba, liečba idiopatického respiračného distress syndrómu surfaktantom, celoplošný sonografický skríning vrodených chýb obličiek a močových ciest u novorodencov, a tým možnosť ich skorého operačného riešenia v dojčeneckom veku ešte pred klinickou manifestáciou.
V oblasti kardiológie – intervenčné metódy riešenia vrodených srdcových chýb bez operačného chirurgického zákroku, operácie závažných vrodených srdcových chýb predtým nerealizované umožnila nielen chirurgická technika, ale aj rozvoj diagnostických metód a intenzívnej  predoperačnej a pooperačnej starostlivosti. Presun operačného riešenia srdcových chýb do dojčeneckého veku, transplantácia srdca u detí, vytvorenie Detského kardiocentra DFNsP v Bratislave a organizačné zabezpečenie manažmentu vrodených srdcových chýb.
V endokrinológii – liečba rastovým hormónom u hypogonadotropínovom nanizme, Turnerovho syndrómu a chronickej renálnej insuficiencie, čo predstavuje zrušenie segregácie tejto skupiny pacientov a ich možné zaradenie do spoločnosti.
 V onkológii- transplantácie periférnych krvotvorných buniek a kostnej drene sa zvýšila kurabilita v detskom veku nad 7 %.
V pulmológii- inhalačná liečba astmy  znamenala výrazný pokles stavov vyžadujúcich hospitalizáciu, komplexná liečba pacientov s cystickou fibrózou znamená zlepšenie kvality života týchto pacientov a ich prežívanie do dospelého veku.
Intenzívna starostlivosť, kvalitné prepracovanie resuscitačných postupov, udomácnenie nekonvenčných ventilačných prístupov, štandardizácia parenterálnej výživy v detskom veku, rozvoj a organizácia neurointenzívnej starostlivosti detského veku významne redukovali úmrtnosť kriticky chorých detí.
V procese akreditácie novorodeneckých a detských oddelení navrhujeme splnenie podmienky získania   “Baby Friendly Hospitals” ako jeden z bodov pri hodnotení týchto pracovísk.  

3.	Zdravie mládeže

Vytváranie podmienok pre zdravý a plnohodnotný život detí a mládeže patrí medzi priority štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži. Tento základný zámer  pediatrickej starostlivosti v SR pre deti od 0 do 18 rokov predstavuje poskytovanie preventívnej a liečebnej starostlivosti v rozsahu súčasne platnej legislatívy, ktorá  garantuje v plnom rozsahu poskytovanie zdravotnej starostlivosti a jej úhradu zdravotnými poisťovňami na základe zdravotného poistenia. 
Starostlivosť o deti a dorast je charakterizovaná predovšetkým svojím preventívnym zameraním v starostlivosti a je odrazom dlhodobého koncepčného metodického vedenia v odbore pediatria. Starostlivosť o dieťa má nielen kuratívny charakter, významnou súčasťou  starostlivosti je dôsledne realizovaná preventívna starostlivosť na základe sociálneho prístupu smerujúceho k zdraviu ako k humanistickej hodnote. Preventívna starostlivosť je zameraná na sledovanie psychomotorického a somatického vývoja, zachytenie všetkých odchýliek zdravia a chronických ochorení s následnou dispenzarizáciou, realizácia preventívnych skríningových programov a trvalé udržanie  vysokej zaočkovanosti, ktorej percento v detskej populácii je 98-99%. 
Prevenciu, zdravotnú výchovu a podporu zdravia zabezpečujú ŠZÚ, predovšetkým útvary hygieny detí a mládeže (ďalej len HDM). Medzi základné činnosti na úseku ochrany zdravia detí a mládeže smerujúce k vytváraniu podmienok pre zdravý a plnohodnotný život detí a dospievajúcej mládeže patrí výkon štátneho zdravotného dozoru (ďalej len ŠZD). Ide o dozor nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti životných a pracovných podmienok detí a mládeže. Výsledky získané výkonom ŠZD sú nutným predpokladom na realizáciu cielených intervenčných opatrení zameraných na zlepšenie zdravia, spôsobu života a stavu životných a do určitej miery aj pracovných podmienok detí a mládeže.
Oblasť výkonu ŠZD bola v rokoch 2000 až 2002 zameraná najmä na:
-	kontrolu účinností opatrení a rozhodnutí vydaných orgánmi na ochranu zdravia vyšetrovaním príslušných parametrov prostredia a hodnotením ich efektu na zdravie a zdravý vývoj detí a mládeže,
-	kontrolu hygienického stavu a úrovne prevádzky kolektívnych zariadení pre deti a mládež,
-	kontrolu dodržiavania hygienických zásad pri najrôznejších činnostiach detí a mládeže, najmä na sledovanie výchovno-vzdelávacej činnosti, režimu práce a odpočinku, pobytu vonku, psychickej a telesnej záťaže, ďalej na sledovanie dodržiavania opatrení na ochranu zdravia mladistvých pri práci, ale tiež na sledovanie spoločného stravovania detí a mládeže z hľadiska jeho energetickej a biologickej vhodnosti a podmienok prípravy a podávania jedál v zariadeniach spoločného stravovania. 

Predpokladom úspešného vykonávania ŠZD je vytvorenie účinnej legislatívy. V roku 2000 až 2001 odbor HDM spracovával podklady pre návrh zákona NR SR č. 514/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov. Tento zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2002. Štvrtá časť, prvá hlava tohto zákona rieši otázky zdravých životných a pracovných podmienok, vrátane zariadení pre deti a mládež, ktorých zabezpečenie a dodržiavanie je nevyhnutné na ich prevádzkovanie a ktoré sú predmetom vykonávania ŠZD. Zákon splnomocňuje MZ SR vydať vykonávacie predpisy. Ide o 3 vyhlášky, ktorých návrhy sa v súčasnosti spracovávajú:
-	vyhl. MZ SR, ktorou sa ustanovujú požiadavky na zariadenia pre deti a mládež,
-	vyhl. MZ SR, ktorou sa ustanovujú požiadavky na zotavovacie podujatia,
-	vyhl. MZ SR, ktorou sa ustanovujú požiadavky na pieskoviská, hracie, športové a rekreačné plochy určené pre deti a mládež.

Na zdravotnej výchove a podpore zdravia sa významne podieľa aj rezort školstva, najmä vo forme realizácie projektu “Školy podporujúce zdravie”. Toho času je v tzv. Národnej sieti týchto škôl viac než 2000 materských, základných a stredných škôl a školských zariadení. Zdravotná výchova sa realizuje v školách najmä formou integrácie do praktických vyučovacích predmetov.     
Do zvyšovania kvality poskytovania  klinickej starostlivosti o deti a dorast možno zahrnúť mnohé nové diagnostické a liečebné postupy, novovznikajúce pediatrické špecializácie zabezpečujúce rozvoj jednotlivých disciplín v pediatrii ako je neonatológia, kardiológia, endokrinológia, onkológia, pulmológia, nefrológia. V rezorte zdravotníctva je v súčasnosti 2469 pediatrických lôžok.  
Zvýšenie kvality poskytovania primárnej starostlivosti deťom a dorastu predstavuje aj sieť  “Agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti –ADOS”,   v ktorých pracujú  aj detské sestry. Detské sestry  poskytujú ošetrovateľskú starostlivosť priamo v domácom prostredí, čo im umožňuje dobre poznať domáce prostredie rodiny. To dáva predpoklad kvalitatívne zlepšiť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti aj včasné zachytenie detí týraných, zneužívaných a zanedbávaných, fyzicky a mentálne poškodených a v spolupráci s príslušným praktickým lekárom pre deti a dorast prijať príslušné opatrenia.  Detské sestry pracujúce v agentúrach domácej ošetrovateľskej starostlivosti sú schopné poskytovať starostlivosť v rámci prevencie, imunizačného programu a monitoringu domáceho prostredia aj deťom v rómskych komunitách. Ministerstvo zdravotníctva SR prehodnotí počet detských sestier pracujúcich v týchto agentúrach v jednotlivých okresoch v SR a doškolením bude zvyšovať kvalifikačné predpoklady týchto sestier v uvedenej problematike. V súčasnom období prevádzkuje činnosť 150 ADOS v Slovenskej republike, približne 3 agentúry v jednom okrese.

Presadzovaním správnej a bezpečnej antikoncepcie a výchovy k rodičovstvu sa znižuje počet neželaných tehotenstiev u dospievajúcich dievčat. Preventívnym opatrením v starostlivosti o zdravie žien je aj vytváranie priaznivých podmienok pre slobodnú voľbu rodičovstva. Napomáha to zdravotná výchova najmä v oblasti sexuálneho života, plánovaného rodičovstva a antikoncepcie. V týchto oblastiach participujú odborníci z oblasti medicíny, psychológie, dobrovoľných organizácií (spoločnosť pre plánované rodičovstvo), výchovní pracovníci i médiá. V súčasnej koncepcii základného a stredného školstva sa pripravuje systematická výchova k plánovanému rodičovstvu a zdravému sexuálnemu životu. Výsledky v tejto oblasti sa prejavujú veľmi pomaly. Napr. v roku 1993 3,85% žien vo fertilnom veku používalo hormonálnu antikoncepciu a 9,3% vnútromaternicové telieska. V súčasnosti používa hormonálnu antikoncepciu 13,75 % žien a 5,28% vnútromaternicové telieska, rastie počet používania prirodzených metód počatia. Údaje sa získavajú z hlásení z gynekologických ambulancií. Antikoncepcia mimo lekárskeho predpisu nie je štatisticky sledovaná. V porovnaní s minulými rokmi je zaznamenaný pokles interrupcií u dospievajúcich dievčat.  

Osobitne nebezpečným javom je znižovanie vekového priemeru konzumentov psychoaktívnych látok, v mnohých prípadoch môžme skôr hovoriť o deťoch. V súvislosti s danou problematikou sa už viac rokov rieši projekt “Opakované prieskumy užívania legálnych i nelegálnych drog u žiakov  a študentov základných, stredných a vysokých škôl v SR”. Ide o projekt, ktorého cieľom je mapovanie aktuálnej situácie v požívaní alkoholu a drog u detí a mládeže v SR a zisťovanie trendov v danej problematike. Prieskumy sa riešia v zmysle požiadaviek Generálneho sekretariátu Výboru ministrov pre drogové záležitosti a kontrolu drog pri Úrade vlády SR (GSVMDZKD).
V roku 2000 bola vypracovaná záverečná správa projektu na základe zozbieraných údajov, na ktorých sa podieľali pracovníci vybraných ŠZÚ v SR. Prieskumom u študentov vysokých škôl sa uzatvára monitorovanie trendov u jednej generácie v 90-tych rokoch minulého storočia. Prieskum nadviazal na dotazníkové krátke  škály TDA 1,2 a 3 z rokov 1994 a 1998, aj dotazníkové prieskumy  ESPAD 95 a ESPAD 99. Prieskumy boli vykonané na národnej úrovni, porovnateľnými a štandardnými metódami, s cieľom zmapovať situáciu Slovenska v čase nástupu nelegálnych drog a zároveň umožniť v budúcnosti odhad trendov a v podstatnej časti aj medzinárodnú porovnateľnosť výsledkov. Hlavné ukazovatele návykového správania a ich interpretácia sa týkajú pitia alkoholu, fajčenia tabaku a konzumácie ostatných drog. Výsledky ukazujú, že bude potrebné zameriavať sa nielen na prevenciu pri nelegálnych drogách, ale aj na účinné programy znižovania konzumácie alkoholu a tabaku. Prioritou by mal byť rozvoj a vyhodnocovanie programov, ktoré dokážu odsunúť na neskôr, aspoň o 1 - 2 roky, priemerný vek nadobúdania prvých skúseností s týmito spoločensky tolerovanými drogami. Hoci aj takýto čiastkový úspech by totiž znamenal oddialenie veku experimentovania s tzv. mäkkými drogami, predovšetkým s marihuanou. 
Keďže v r. 2001 neboli vznesené požiadavky z GSVMDZKD na riešenie projektu, v tomto roku  sa nerealizoval.
V roku 2002 sa uskutočnilo tretie opakovanie celoslovenského prieskumu metódami TAD1, TAD2 a TAD3 (tabak, alkohol, drogy), ktoré tvorí súčasť projektu PHARE. Prieskum sa týka žiakov, študentov a učiteľov základných  a stredných škôl. Ide o súbor cca 10 000 respondentov (žiaci, študenti a učitelia). Zber údajov sa vykonal v prvých troch júnových týždňoch r. 2002. V súčasnosti sa zozbierané údaje štatisticky spracovávajú.

Vytvárať podmienky na účelné trávenie voľného času detí, dostatok pohybovej aktivity so zameraním na formovanie pozitívneho vzťahu k pohybu má vzťah úloha “Sledovanie režimu práce a odpočinku detí a mládeže v školách všetkých stupňov so zameraním na sledovanie záťaže vyplývajúcej z pedagogického procesu, domácich úloh a zo záujmovej činnosti”, ktorej riešenie sme ukončili v roku 2000. V období od 6. 11. - 10. 11. 2000 sa uskutočnil zber dát na vybraných stredných školách. Prieskumu sa zúčastnilo 198 študentov gymnázií, 585 študentov stredných odborných škôl a 646 študentov stredných odborných učilíšť,  čo činí spolu  1429 študentov stredných škôl. Zo sledovania vyplýva, že do športovej organizovanej činnosti je zapojených cca 35 % stredoškolákov a počet vôbec nešportujúcich študentov je v podstate rovnaký ako počet tých, ktorí športujú viac ako dve hodiny denne. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že počet mladých ľudí, ktorí športujú, či už organizovane alebo rekreačne, je nízky. Podobne aj čas strávený stredoškolákmi denne vonku je nedostatočný a nemôže kompenzovať negatívne účinky statickej a psychickej záťaže študentov počas vyučovania v škole a počas domácej prípravy na vyučovanie. 
S vytváraním podmienok na účelné trávenie voľného času detí a na dostatok pohybovej aktivity úzko súvisí aj organizovanie zotavovacích podujatí pre deti a mládež. Z dôvodu ich vhodného zdravotného zabezpečenia tieto podujatia predstavujú významnú oblasť zamerania ŠZD. V porovnaní s rokom 1999 nastal pokles zotavovacích podujatí (najmä počet detských rekreácií) – (príloha, tab. č. 1) aj počet rekreovaných detí (školy v prírode) – (príloha, tab. č. 2).
Naďalej pretrváva záujem o organizovanie stanových a netradičných zotavovacích akcií (čitateľské tábory, tanečné tábory, skautské tábory, plavecké výcvikové kurzy, zrazy mladých turistov a pod.). 
Z nedostatkov zistených pri výkone ŠZD možno spomenúť napr. kríženie čistej a nečistej prevádzky, nevyhovujúce skladovanie potravín, nesprávne odkladanie vzoriek stravy a zaraďovanie epidemiologicky rizikových požívatín, nedostatočnú prevádzkovú hygienu stravovacích a ubytovacích priestorov, nevhodné vybudovanie suchých záchodov a pod.

V súvislosti s poskytovaním dostatok príležitosti na získanie zručností a poznatkov pre správny spôsob života odbory HDM ŠZÚ v SR plnili a ďalej aj priebežne plnia projekty  “Zdravie podporujúce školy” a CINDY.
Projekt “Zdravie podporujúce školy”, ktorého hlavným cieľom je v rámci primárnej prevencie zvyšovať zdravotne uvedomenie detí už od najútlejšieho veku, ale aj ich rodičov viesť k zdravému spôsobu života a kladnému postoju k vlastnému zdraviu. Pracovníci oddelení HDM sa  na riešení tohto projektu podieľali formou odborného usmerňovania jednak pri spracovávaní jednotlivých projektov pre dané zariadenie, jednak priamo pri plnení stanovených úloh.
V týchto zariadeniach bol v priebehu hodnoteného obdobia vykonávaný :
-	zvýšený štátny zdravotný dozor,
-	vedúci oddelení sa aktívne zúčastňovali stretnutí škôl podporujúcich zdravie formou besied, stretnutí s rodičmi a s inými zainteresovanými pracovníkmi, ktorí majú na školské zariadenia vplyv,
-	v rámci výkonu štátneho zdravotného dozoru pracovníci odd. zdôrazňujú nutnosť zmeny spôsobu života,  usmerňujú personál v zariadeniach pre detí a mládež k zlepšovaniu podmienok pre pohybový rozvoj, striedanie režimu práce a odpočinku,
-	vedúci odd. sa aktívne zúčastňovali na okresných konferenciách  škôl podporujúcich zdravie a školeniach pre koordinátorov projektu v krajskom  merítku,
-	spracovávali recenzné posudky prác pedagogických pracovníkov pre ďalšie vzdelávanie v rámci tohto projektu.

Všetky aktivity zamerané na podporu zdravia detskej populácie v rámci projektu CINDI sú prioritne zamerané na prevenciu biologických a sociálnych rizikových faktorov. Identifikácia faktorov ohrozujúcich zdravie mladej populácie, stanovenie stratégie na ich elimináciu a zvládnutie záťaží sú prvým dôležitým krokom. Súčasne predpoklad komplexného pohľadu na zdravie jedinca je nevyhnutný a žiada si precízne hodnotenie a individuálny prístup v jednotlivých skupinách. 
Výchovno-vzdelávacie aktivity na ZŠ, SŠ, VŠ sú vykonávané formou pracovných stretnutí a prípadových štúdií priamo v škole. Hlavné zameranie: prevencia závislostí, prevencia fajčenia, morálny vývoj mladého človeka, zdravá výživa a pohybová aktivita, sexuálna výchova, formovanie osobnosti mladého človeka, zvládnutie záťaží.
CINDI prvky v projekte “Zdravé materské školy” skvalitnili a obohatili projekt. Komplexný pohľad na zdravie, ktorý podľa definície SZO predstavuje fyzickú, duševnú a duchovnú pohodu je implementovaný v podobe kontinuálneho zdravotnovýchovného vzdelávania pre pedagógov MŠ. Súčasťou programu sú aj výskumné a analytické prvky. Tri  základné časti programu sú vypracované zvlášť a tvoria konzistentný celok. Sú to nasledovné časti: 
1.	Zdravotnovýchovné vzdelávanie učiteľov a rodičov
2.	Vyšetrovanie zdravotného stavu učiteľov a detí MŠ
3.	Určenie prioritných problémov v jednotlivých MŠ 	

Zdravotnevýchovná intervencia u detí a mládeže je orientovaná na propagáciu celoživotných vhodných pohybových aktivít a správnej životosprávy zameraných na zmenu spôsobu života, predovšetkým myslenia a postoja detí a mládeže k vyváženosti telesnej a duševnej námahy a k správnym stravovacím návykom. 
Pracovníci odboru v hodnotenom období spolupracovali na metodickom a organizačnom zabezpečovaní zdravotno-výchovných podujatí zameraných na objasňovanie správneho spôsobu života, zásad racionálneho stravovania, prevenciu HIV/AIDS, predchádzanie vzniku drogových závislostí u detí a mládeže a pod. Pripravili a predniesli na tieto témy viaceré prednášky, uverejňovali články v masovokomunikačných prostriedkoch (miestna tlač, rozhlas, TV). 
Výchova detí a mládeže k zdraviu sa realizovala aj v rámci “Poradní zdravia” na ŠZÚ v SR, ktorých činnosť je zameraná na prevenciu kardiovaskulárnych ochorení (vykonávanie vyšetrení biochemických parametrov a zabezpečovanie konzultácií pre klientov v oblasti životného štýlu), na vykonávanie rôznych pohybových aktivít a na zdravotno-výchovné aktivity zamerané na ozdravenie životného štýlu vrátane usmerňovania výživy. 
Výchova k zdraviu a následná zdravotnovýchovná intervencia sa zameriavala u detí predškolského a školského veku najmä na usmerňovanie pohybovej aktivity a u stredoškolskej mládeže na podporu nefajčenia a propagáciu škodlivosti fajčenia a toxikománií.

V uplynulých dvoch rokoch sa zdravie mládeže celkove udržalo na predošlej úrovni. Pôsobili zdravie podporujúce, ale aj zdravie degradujúce činitele. Štát vytváral v spolupráci so samosprávou a mimovládnymi organizáciami v rámci ich možností podmienky pre  zdravý vývin mládeže, znižovanie počtu úrazov a nehôd, podmienky pre účelné trávenie voľného času a získanie zručností pre správny spôsob života. Rok 2001 bol rokom boja proti xenofóbii  a rasizmu. Na túto tému sa uskutočnila aj konferencia zdravotnej výchovy – 28. Dni Ivana Stodolu. 

4.	Zdravé starnutie

Predlžovaním obdobia plného zdravia a aktivít, odsúvaním vzniku chronických a degeneratívnych ochorení do najneskoršieho možného veku znižuje potrebu odkázanosti.
Poskytovanie primárnej, špecializovanej a ústavnej starostlivosti starším občanom je zamerané na liečbu akútnych ochorení,  sledovanie zistených chronických ochorení a objavenie nediagnostikovaných chorôb, kognitívnych porúch, prehodnotenie farmakoterapie a posúdenie sebestačnosti.   
Rozsah  poskytovania preventívnej a liečebnej starostlivosti primárnej, sekundárnej a následnej pre starších ľudí  zabezpečuje zákon NR SR č.98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov. Zákon  určuje rozsah poskytovania liečebnej starostlivosti, frekvenciu preventívnych vyšetrení a dispenzárnych vyšetrení, na základe indikačných kritérií poskytovanie kúpeľnej starostlivosti.    
Zákon NR SR č, 277 /1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti a zákon NR SR č.273 /1994 Z. z. o zdravotnom poistení garantujú dostupnosť všetkých občanov v postproduktívnom veku k rôznym formám zdravotnej starostlivosti na základe zdravotného poistenia.                
Vyčlenením finančných prostriedkov MZ SR sa realizujú programy zamerané na včasnú diagnózu a liečbu závažných ochorení, ktoré sú na najvyšších priečkach v sledovaní úmrtnosti s cieľom predĺženia života a zlepšenia jeho kvality. 
Kardiovaskulárny program, ktorého cieľom je  zabezpečenie primárnej prevencie, sekundárnej prevencie a pre oblasť intenzívnej a intervenčnej kardiológie a kardiochirurgie.
Onkologický program je zameraný na včasnú diagnózu onkologických ochorení, ako aj na zabezpečenie i dostupnosti finančne náročnej onkologickej liečby.   
V súčasnosti na základe podrobnej analýzy  vysokej úmrtnosti na maligné ochorenia v SR populácie nad 50 rokov vypracovalo MZ SR Národný program prevencie rakoviny hrubého čreva a konečníka, ktorého cieľom je prevencia, včasná diagnostika a terapia kolorektálnej rakoviny. Vyčlenením finančných prostriedkov bude realizácia programu otvorená v nasledujúcom roku.
Skvalitnenie poskytovania preventívnej a liečebnej starostlivosti o starších ľudí  predstavuje aj vládou schválený “Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím” uznesením č. 590 z 27. júna 2001. Vo vekovej skupine občanov nad 65 rokov prestavuje skupina zdravotne postihnutých významné percentuálne zastúpenie, keďže multimorbidita je charakteristická pre uvedenú vekovú skupinu.  Materiál ukladá rezortu zdravotníctva vytvárať špecifické podmienky pre zabezpečenie dostupnej komplexnej starostlivosti osobám so zdravotným postihnutím, poskytovať vhodné a správne rady, zabezpečenie potrebných kompenzačných pomôcok, rehabilitácie a dlhodobo užívaných liekov v súvislosti s postihnutím.     

Na základe hlbšej analýzy stavu zaočkovanosti a s tým súvisiacej chorobnosti staršej populácie v SR a v súlade s medicínskymi poznatkami o prínose vysokej zaočkovanosti staršej populácie proti chrípke, pneumokokovým infekciám a tetanu, ktorým je daná možnosť zmiernenia priebehu ochorenia, zníženiu komplikácií a úmrtnosti v skupine zaočkovaných vydalo MZ SR  metodický pokyn s cieľom upozorniť všetkých lekárov poskytujúcich primárnu starostlivosť starším občanom  o potrebe aktívneho prístupu  k zvýšeniu percenta zaočkovanosti tejto vekovej kategórie.
Ministerstvo zdravotníctva SR v súvislosti s potrebou zlepšenia kvality starostlivosti o terminálne chorých a umierajúcich v SR a v súlade z Odporúčaním Rady Európy č. 1418/1999 “O ochrane ľudských práv a dôstojnosti terminálne chorých a umierajúcich”  pripravilo Návrh koncepcie odboru paliatívna medicína. Návrh koncepcie odboru bude súčasťou koncepcie paliatívnej starostlivosti v SR, ktorú MZ SR predloží Rade vlády SR  na budúci rok. Zároveň pripravuje aj  návrh siete a spôsob financovania posteľového fondu v starostlivosti o terminálne chorých a umierajúcich zriadením špecializovaných oddelení paliatívnej starostlivosti a hospicov vo väčších nemocniciach, aby  sa paliatívna medicína a starostlivosť mohla rozvinúť v zmysle súčasne platnej legislatívy.                     
                                                                                                             
V rámci transformácie zdravotníctva SR a realizáciou reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti s cieľom dosiahnuť optimálnu sieť zdravotníckych zariadení Ministerstvo zdravotníctva SR redukciou akútnych nemocničných postelí zvýšilo počet postelí  chronických, najmä doliečovacích, pre dlhodobo chorých,  liečební pre dlhodobo chorých a   fyziatricko-rehabilitačných. V kategórii pacientov vyžadujúcich túto zdravotnú starostlivosť sú predovšetkým starší občania. V sieti zdravotníckych zariadení v SR je 16 oddelení s 699 akútnymi geriatrickými posteľami. Celkový počet chronických postelí v rezorte zdravotníctva je v súčasnosti 6 112, čo predstavuje 1  posteľ na 1 000 obyvateľov.     
Primárnu ambulantnú starostlivosť starším ľuďom poskytujú praktickí lekári pre dospelých, ktorých sieť (2131 lekárskych miest) v súčasnosti zabezpečuje dostupnosť tejto starostlivosti v SR.   Na jedného lekára pripadá 1864 obyvateľov.
Sieť agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti zabezpečuje poskytovanie komplexnej  zdravotnej starostlivosti  v koordinácii s ambulantnou a ústavnou starostlivosťou, prípadne so starostlivosťou opatrovateľskej služby zabezpečovanou orgánmi sociálnej pomoci. Sleduje humanizáciu starostlivosti o chorých, dostupnosť ošetrovateľskej starostlivosti pre každého, úsporu lôžkového fondu v zdravotníckych zariadeniach, výchovu populácie k zodpovednosti za telesné a duševné zdravie svoje o svojich blízkych. Ošetrovateľskú starostlivosť v domácej ošetrovateľskej starostlivosti poskytujú kvalifikované sestry s príslušným stredným a vyšším vzdelaním  a požadovanou praxou. Súčasná sieť ADOS v SR predstavuje 144, v priemere 2-3 agentúry v okrese podľa počtu obyvateľov.                      
Špecializovaná ambulantná starostlivosť je v SR poskytovaná 54 geriatrickými ambulanciami, v ambulantnej starostlivosti pracuje v odbore geriatria 49 lekárov. Na 1 lekárske miesto geriatra pripadá 177 762 obyvateľov. 

Ministerstvo zdravotníctva SR v súvislosti so zabezpečovaním zvýšenia kvality starostlivosti o starších ľudí aktualizáciou plnenia cieľov “Národného programu ochrany starších ľudí” bude sledovať realizáciu nasledovných opatrení:    
Ministerstvo zdravotníctva SR počas uplynulého obdobia pravidelne sledovalo a priebežne vyhodnocovalo plnenie cieľov “Národného programu ochrany starších ľudí –1999”, ktoré predstavovalo predovšetkým sledovanie a rozsahu kvality poskytovania preventívnej a liečebnej starostlivosti starším občanom, dostupnosť poskytovania primárnej ambulantnej starostlivosti, vrátane poskytovania domácej ošetrovateľskej starostlivosti prostredníctvom ADOS a tiež distribúciu siete posteľového fondu pre chronicky a dlhodobo chorých. Uvedené priority ostávajú aj naďalej hlavným cieľom štátnej politiky ochrany starších ľudí realizovaným rezortom zdravotníctva, keďže významne ovplyvňujú úroveň zdravotnej starostlivosti o starších ľudí v SR

5.	Rozvoj paliatívnej starostlivosti a zdravotníckej etiky

Materiál Koncepcia paliatívnej starostlivosti sa vypracoval v nadväznosti na pripravované právne predpisy, ktorými sú návrh zákona o zdravotníckych zariadeniach a návrh zákona o zdravotnej starostlivosti a na základe uznesenia gremiálnej porady ministra zdravotníctva č. 49/GP zo dňa 28. 1. 2002. 
Platný zákon o zdravotnej starostlivosti používa pojem hospice ako pojem označujúci zdravotnícke zariadenie určené na poskytovanie paliatívnej starostlivosti, avšak v právnom systéme aj v systéme koncepcií MZ SR absentuje podrobnejšia úprava, čo tento pojem v sebe zahŕňa, ako ho možno aplikovať v praxi, atď. O tom, že podrobnejšia úprava je pre prax nevyhnutná, svedčí aj snaha odborných pracovníkov MZ SR (Odbor zahraničných vzťahov a európskej integrácie, Sekcia operatívnych činností) v spolupráci s externými expertmi vypracovať koncepciu hospicovej starostlivosti alebo koncepciu odboru paliatívna medicína.
V návrhu zákona o zdravotnej starostlivosti sa zavádza nový pojem paliatívna starostlivosť, ktorý je potrebné podrobnejšie definovať vrátane výhľadu ďalšieho rozvoja starostlivosti v SR. Keďže zapracovanie pojmov a definícií do návrhov právnych predpisov by sa malo opierať a vychádzať z odborných diskusií premietnutých do príslušnej koncepcie, Sekcia stratégie zdravotnej starostlivosti vypracovala koncepciu, ktorú predložila na rokovanie gremiálnej porady ministra zdravotníctva SR ako koncepciu paliatívnej starostlivosti. V predkladanom materiáli boli použité doterajšie výstupy z vyššie spomenutej práce odborníkov. 
Koncepcia paliatívnej starostlivosti pozostáva  z troch častí, pričom prvá časť obsahuje analýzu východiskovej situácie v SR so zameraním sa na ochorenia, ktoré sú najčastejšou indikáciu na poskytovanie paliatívnej starostlivosti. Táto časť obsahuje aj súčasný stav v oblasti starostlivosti o nevyliečiteľné chorých a zomierajúcich a ich príbuzných v SR, ako aj analýzu súčasného stavu v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti v SR. Druhá časť obsahuje samotnú koncepciu paliatívnej starostlivosti s návrhom ďalších krokov rozvoja paliatívnej starostlivosti vrátane paliatívnej starostlivosti v hospicoch v SR. Tretiu časť tvoria tvoria prílohy: Príloha č. 1 obsahuje koncepciu odboru paliatívna medicína, Príloha č. 2 obsahuje žiadosť o prijatie do starostlivosti v hospici, Príloha č. 3 obsahuje vyhodnotenie pripomienkového konania.
V zmysle záverov gremiálnej porady zo dňa 3. 6. 2002, po zapracovaní podmienok externých expertov, ktorí vypracúvali východiskový materiál predkladaného návrhu a pripomienok hlavných odborníkov MZ SR, bola koncepcia ad hoc podpísaná ministrom zdravotníctva SR dňa 18. 7. 2002.

Sieť zdravotníckych zariadením poskytujúcich paliatívnu starostlivosť sa realizuje tak, aby bola zabezpečená kvalitná a dostupná zdravotná starostlivosť pre všetkých smrteľne chorých a umierajúcich pacientov, v rozsahu podmienenom zdravotným stavom populácie a epidemiologickou situáciou. 
V zmysle pripravovanej koncepcie ústavnú paliatívnu starostlivosť je možné poskytovať jednak na oddeleniach paliatívnej starostlivosti, jednak v hospicoch. Preto bola stanovená sieť paliatívnych postelí ako celku, ktoré zahŕňajú postele na oddeleniach paliatívnej starostlivosti a postele v hospicoch. Na 1 000 obyvateľov sa odporúča zriadiť minimálne 0,1 postele v rámci ústavnej paliatívnej starostlivosti. Na počet obyvateľov by pripadalo 550 postelí oddelení paliatívnej starostlivosti alebo hospicov. V prípade, že sa na príslušnom území neutvorili hospice ako zdravotnícke zariadenia s právnou subjektivitou, minimálna sieť postelí na poskytovanie paliatívnej starostlivosti sa vytvára v rámci minimálnej siete postelí pre chronicky choré osoby na príslušných pracoviskách nemocníc, liečebných ústavov a liečební.

V roku 1995 po schválení koncepcie agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti (ADOS)  začali na Slovensku vznikať prvé agentúry – štátne i neštátne. Štátne ADOS sú prevádzkované ako samostatné jednotky v rámci štátneho zdravotníckeho zariadenia. Súhlas na zriadenie štátnych ADOS vydalo MZ SR. Neštátne ADOS sú prevádzkované ako samostatné zdravotnícke zariadenia v súlade so zákonom NR SR č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a na základe rozhodnutia o povolení činnosti vydaného príslušným Krajským úradom, v súlade s koncepciou ADOS a odborným usmernením pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ADOS. 
Na základe uznesenia gremiálnej porady ministra zdravotníctva 305/GP zo dňa 20. 10. 1999 bol vypracovaný materiál - koncepcia ďalšieho rozvoja Agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti, ich financovania a kontroly kvality. Súčasťou  materiálu bola stanovená minimálna sieť Agentúr v SR. Materiál bol prerokovaný a schválený na operatívnej porade ministra zdravotníctva dňa 20. 12. 1999  a uznesením č. 433/OP minister zdravotníctva uvoľnil moratórium na sieť zdravotníckych zariadení pre vytváranie nových agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti tak, že dovtedajší počet ADOS sa môže doplniť na celkový počet 166 ADOS v prepočte na jednotlivé okresy a kraje. Stanovená minimálna sieť ADOS bola vypočítaná s ohľadom na dostupné finančné zdroje, počet obyvateľov jednotlivých okresov, demografické ukazovatele a počet lekárov primárnej starostlivosti. V priemere na jednu ADOS pripadá cca 30 000 obyvateľov a na 1 sesterské miesto pripadá cca 10 000 obyvateľov.
Pri vydávaní povolenia príslušným krajským úradom sa uplatňujú nasledujúce kritériá:
-	štandard počtu ADOS pripadajúci na príslušný okres
-	splnenie podmienok pre vydanie povolenia podľa štvrtej časti zákona NR SR č.277/94 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.
V súčasnosti je zriadených  a funkčných 154 ADOS. Doplnenie siete predpokladá zriadenie ešte 12 ADOS. 

Každý pacient - poistenec má právo na ohľaduplnú odbornú zdravotnú starostlivosť a primerané informácie o svojom zdravotnom stave, o diagnostických a terapeutických úkonoch ako i právo spolurozhodovať o ďalšom postupe. Touto problematikou sa zaoberá § 6 Práva a povinnosti osôb, ktorým sa poskytuje zdravotná starostlivosť zákona č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. V uvedenom paragrafe sa okrem iného hovorí, že osoba  má právo na výber  lekára alebo zdravotníckeho zariadenia, rešpektovanie svojej telesnej a psychickej integrity, náležité  poučenie   najmä  o  povahe   ochorenia,  potrebných zdravotných výkonoch, o možnosti rizika a zdravotnej prognóze, na zmiernenie  utrpenia v  súlade so  súčasným stavom  lekárskych a biomedicínskych vied,  na humánnu starostlivosť  a na etický a dôstojný  prístup zdravotníckych  pracovníkov, ako  aj iných odborných pracovníkov v zdravotníctve.

Vytvárajú sa svojpomocné skupiny pacientov a Občianske združenia pacientov, ktoré existujú buď samostatne alebo vytvárajú rôzne asociácie – Slovenská humanitná rada, Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov na Slovensku, Asociácia na ochranu práv pacientov atď. Občianske združenia sa pri presadzovaní svojich záujmov obracajú na orgány štátnej správy – MZ SR, ŠZÚ atď. Tieto organizácie s nimi spolupracujú a konzultujú s nimi pri tvorbe stratégií zdravotnej starostlivosti (napr. pripomienkujú Návrh koncepcie paliatívnej starostlivosti na Slovensku). 

6.  Zlepšenie mentálneho zdravia

Duševné zdravie je integrálnou súčasťou celkového zdravia a je fundamentálnym stavebným kameňom rozvoja ľudstva. Na duševné problémy musíme nazerať ako na súčasť života, ako na fakt, ktorý môže v živote nastať, ale aj ako na problém, ktorý má riešenie. Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila 7. apríl  za svetový deň zdravia, ktorý v roku 2001 bol venovaný duševnému zdraviu. Pri tejto príležitosti bola založená “Liga zo duševné zdravie”, ako nepolitické, nezávislé, združenie občanov s cieľom chrániť duševné zdravie ako základnú hodnotu života, predchádzať duševným chorobám, primerane ich liečiť, zapájať štátne orgány, aby duševnému zdraviu venovali pozornosť. Do podpory duševného zdravia sa zapojili svojpomocné združenia príbuzných OPORA, asociácia pacientov Premeny, nadácia na podporu duševného zdravia Betlehem. Zapojená bola aj široká verejnosť do medzinárodného programu Svetovej psychiatrickej asociácie Otvorme dvere – otvorme srdcia, s cieľom zlepšiť postoj verejnosti voči ľuďom postihnutým na duševné ochorenie. 
Je potrebné informovať verejnosť o duševnom zdraví, stigmatizácii a destigmatizácii a podpore sociálnej integrácie psychicky postihnutých osôb predovšetkým vo  verejnoprávnych médiách, ako sú STV a Slovenský rozhlas. Aby sa vytvorili podmienky pre zlepšenie mentalného zdravia, je potrebné zapájať psychicky postihnutých a ich príbuzných do ovplyvňovania stigmatizujúcich postojov. Zaradiť problematiku životných podmienok osôb s psychickým postihnutím v primeranom rozsahu do ďalšieho vzdelávania v rámci všetkých rezortov. Umožniť organizáciám psychicky postihnutých a ich príbuzných aktívne sa zapojiť do siete starostlivosti a vyzývať ich, aby sa na rehabilitácii sami aktívne zúčastňovali, napr. ako školení inštruktori a poradcovia.

Zlepšovať schopnosť ľudí vyrovnať sa so stresom napomáhajú špecializované Poradne zdravia, a to Poradne podpory psychického zdravia (ďalej len PPPZ), ktoré poskytujú  svoje služby klientom v súlade s  Odborným usmernením na vytváranie, prevádzku a činnosť poradenských centier ochrany a podpory zdravia č. SOZO-3087/1999-05 zo dňa 8. 6. 1999, publikovaným vo Vestníku MZ SR č. 33/1999. Úloha  PPPZ je: skríningovo-depistážna, s cieľom skorého zachytenia výkyvov a neprimeraných tendencií v správaní, psychických funkciách, schopnostiach a vlastnostiach osobnosti a informatívno-poradenská, s cieľom poskytnúť klientovi informácie, resp. poradenstvo v zmysle zvýšenia kvality života, životného štýlu a podpory psychického zdravia ovplyvnením  vedomostí  a  postojov  k  zdraviu. Poradenstvo je založené na princípe pomoci. Poradca má snahu podporiť rast, rozvoj, zrelosť a lepšie uplatnenie klienta, aby sa efektívnejšie orientoval vo svete a vyrovnával so životom. Dôraz sa kladie na vysvetľovanie a priblíženie skutočností, ktoré sa u klienta javia ako deficitné. Najčastejšie to je interpersonálna komunikácia a z nej vyplývajúce zlé medziľudské vzťahy (rozvoj komunikačných schopností, nadviazanie kontaktu, schopnosť' počúvať', schopnosť povedať nie, techniky vedenia dialógu, schopnosť diskutovať, empatia atď.), deficit asertivity a nízke sebahodnotenie (cvičenia asertivity), prepracovanosť, tzv. životný a pracovný stres, násilie na pracovisku a iné. Základným intervenčným pravidlom je viesť klienta k postupnému vytváraniu schopnosti prevziať pohľad druhých osôb (schopnosť pozrieť sa na seba nezaujato ako na neznámu osobu).  Pri akomkoľvek psychopatologicky alebo inak osobnostne-patologicky suspektnom stave je potrebné klienta odporučiť na najbližšie pracovisko klinickej psychológie, psychiatrie alebo poradensko-psychologického centra. Prehľad vybraných intervenčných programov podrobne popisuje Metodická príručka pre prácu v poradniach podpory psychického zdravia pri ŠZÚ v SR.
V každej PPPZ sa vypracúva zoznam liniek a združení na pomoc, v príslušnom regióne pre jednotlivé cieľové skupiny obyvateľstva, napr. Linka dôvery, Linka dôvery toxikomanov, Linka detskej istoty, Linka dôvery pre seniorov, Liga proti rakovine atď.
Otázky duševného zdravia spoločnosti riešia aj medzirezortné projekty, ako je  Národný program podpory zdravia v SR. Jeho cieľom je vytvoriť priestor na komplexné riešenie zvýšenia kvality starostlivosti o duševné zdravie obyvateľstva SR ako jednou z priorít štátnej politiky v rezorte zdravotníctva a vytvoriť efektívny systém psychiatrickej starostlivosti. Prehodnotiť sieť psychiatrických ambulancií, stacionárov, psychiatrických oddelení a nadregionálnych centier a tým zabezpečiť dostupnosť  štandardnej psychiatrickej starostlivosti pre všetky regióny. Cieľom programu je aj zvýšovanie úrovne  poskytovanej zdravotnej starostlivosti vytýčením konkrétnych cieľov v oblasti liečby, kvalifikácie zdravotníckych pracovníkov, počtu oddelení a ich vybavenie. 

7.  Redukcia ochorení infekčných, neinfekčných a úrazov

K najdôležitejším problémom zdravotného stavu obyvateľstva na Slovensku v súčasnosti patrí stúpajúci trend vývoja srdcovo-cievných ochorení, trvalý vzostup výskytu nádorových ochorení, vysoký výskyt ochorení dýchacích ústrojov, pribúdanie alergických ochorení, stúpanie smrteľnej úrazovosti a dopravnej úrazovosti, ale značnú pozornosť je treba venovať aj infekčným ochoreniam. V boji proti infekčným chorobám, ktoré sú ovplyvniteľné zdravotníckymi preventívnymi opatreniami, sa realizuje Imunizačný program (ďalej len IP).
Dôsledné zabezpečovanie  realizácie IP patrí medzi prioritné úlohy v prevencii infekčných ochorení v SR. Jeho realizácia zahŕňa celý rad činností, z  ktorých najdôležitejšie sú očkovanie populácie, kontrola jeho efektu (sledovanie zaočkovanosti, hodnotenie imunitného stavu populácie), klinická, laboratórna a epidemiologická surveillance ochorení ovplyvniteľných očkovaním. Kvalifikované odborné zabezpečovanie IP v súlade s finančným zabezpečením (najmä na nákup očkovacích látok  hradených zo štátneho rozpočtu) je predpokladom jeho efektívnosti. 
Národný Imunizačný program v SR sa od roku 2000 plánuje a realizuje v zmysle cieľov programu SZO “Zdravie pre všetkých v 21. storočí”. Tieto ciele predpokladajú v časovom horizonte 5-10 rokov okrem eradikácie poliomyelitídy, eliminácie osýpok a neonatálneho tetanu aj redukciu nových nosičov vírusov hepatitídy typu B minimálne o 80%, zníženie incidencie parotitídy, pertussis a invazívnych hemofilových infekcií pod 1/100 000, zníženie incidencie diftérie  pod 1/100 000, zníženie výskytu kongenitálneho rubeolového syndrómu pod 0,01/1 000 pôrodov a zníženie incidencie ďalších prenosných ochorení. Dôsledným plnením IP sa väčšinu stanovených cieľov už podarilo dosiahnuť.  Celková zaočkovanosť detí u všetkých ochorení zaradených do IP dlhodobo prekračuje 95% stanovených SZO. V ostatných rokoch celoslovenská zaočkovanosť u všetkých nákaz prekročila 98%, pričom v žiadnom kraji neklesla pod 95%. Tomu zodpovedá aj priaznivá situácia vo výskyte ochorení preventabilných očkovaním.   
V roku 1998 bolo zavedené pravidelné očkovanie dojčiat proti vírusovej hepatitíde typu B a v roku 2000 aj proti hemofilovým invazívnym infekciám. V roku 2001 bolo realizované  mimoriadne očkovanie detí proti vírusovej hepatitíde typu A v rámci projektu “Stratégia na zníženie rizika VHA v lokalitách s nízkym hygienickým štandardom”. Zaočkovaných bolo spolu 7 388 dvojročných detí. Realizácia uvedeného projektu pokračuje aj v roku 2002. 
Dôležitou súčasťou IP je aj objektívne zisťovanie imunitného stavu populácie imunologickými prehľadmi. V rokoch 1997-2000 bol realizovaný rozsiahly projekt zameraný na vyšetrenie stavu imunity populácie SR od 0 do 70 a viac rokov proti 12 infekciám, prevažne takým, proti ktorým sa vykonáva pravidelné očkovanie. Celoslovenské výsledky imunologických prehľadov boli priaznivé. V rokoch 2002-2004 v súlade s projektom Európskej únie sa plánuje zorganizovanie viacúčelového imunologického prehľadu zameraného na overenie stavu imunity populácie Slovenska proti záškrtu, čiernemu kašľu, osýpkam, rubeole, mumpsu, varičele, vírusovej hepatitíde A a vírusovej hepatitíde B. 
Plnenie IP je v súčasnosti napriek transformačným zmenám zdravotníctva zabezpečené a jeho ďalšie plnenie by nemalo byť ohrozené. Zníženie zaočkovanosti a zhoršenie kvality jeho kontroly by malo závažný dosah na zdravotný stav celej populácie so vzostupom chorobnosti, úmrtnosti, vzniku epidémií, ako aj možným objavením sa takých ochorení, ktoré sa na Slovensku vďaka očkovaniu nevyskytujú už celé desaťročia, nehovoriac o  ekonomickom dosahu uvedenej skutočnosti.
Aktuálnu stratégiu očkovania v SR a návrhy na ďalšie postupy na očkovanie populácie na základe aktuálnych výsledkov sledovania stavu imunity obyvateľstva určuje Pracovná skupina pre imunizáciu MZ SR tvorená z odborníkov zainteresovaných v imunizácii. V ďalšom období je nevyhnutné nielen udržať doterajšiu vysokú zaočkovanosť detskej populácie, ale venovať pozornosť očkovaniu ťažko dostupných častí populácie (deti slabších sociálnych skupín, hlavne rómskeho etnika, deti v utečeneckých táboroch). V centre pozornosti bude najmä udržanie vysokej kolektívnej imunity proti poliomyelitíde vzhľadom na prípravu jej eradikácie. V súlade s odporúčaniami SZO sa predpokladá do konca roku 2003 rozšíriť očkovanie o pravidelné očkovanie adolescentov proti VHB. Ďalej sa plánuje na základe výsledkov imunologických prehľadov preočkovanie 13 ročných detí proti tetanu doplniť aj o preočkovanie proti záškrtu, resp. zvážiť preočkovanie proti záškrtu u dospelých.  Podobne ako v iných krajinách sa na Slovensku pripravuje zmena kampaňovitého očkovania proti poliomyelitíde orálnou vakcínou na očkovanie inaktivovanou vakcínou. Tieto aktivity si vyžiadajú značné zvýšenie finančných prostriedkov na realizáciu očkovania v ďalšom období. 

Infekčné ochorenia sú závažné z hľadiska zdravotného a ekonomického, a preto je dôležité problematike a prevencii vzniku a ďalšieho šírenia ochorení venovať neustále veľkú pozornosť. Aj cieľ dokumentu č. 7 SZO: “Zdravie 21. storočia” je zameraný na podstatné zníženie nepriaznivých zdravotných účinkov  prenosných ochorení pomocou systematického využitia programov na eradikáciu, elimináciu, alebo kontrolu infekčných ochorení. Prioritnými úlohami v prevencii infekčných ochorení sú predovšetkým zabezpečenie dôslednej surveillance a realizácia Imunizačného programu. Základom surveillance je zákonom ustanovené povinné hlásenie výskytu všetkých infekčných ochorení, podozrení z infekčného ochorenia a tiež prípadov nosičstva choroboplodných zárodkov. Následne sa v ohniskách nákazy vykonáva epidemiologické a laboratórne vyšetrovanie a represívne opatrenia vrátane dezinfekcie. SR má dlhodobý a osvedčený systém surveillance infekčných ochorení zameraný predovšetkým na niekoľko prioritných skupín ochorení, ako sú napr. ochorenia ovplyvniteľné očkovaním, alimentárne ochorenia, vírusové hepatitídy, neuroinfekcie, zoonózy, AIDS a tuberkulóza. Na základe efektívnej surveillance a dôslednou realizáciou IP boli niektoré infekčné ochorenia na Slovensku už eliminované, resp. eradikované. Podarilo sa udržať, alebo zlepšiť viaceré doteraz dosiahnuté výsledky. V rokoch 1999 až 2001 nebolo evidované žiadne ochorenie na detskú obrnu , záškrt, osýpky a tetanus. Posledné ochorenia na záškrt boli v roku 1980, na osýpky v roku 1998 a na tetanus v roku 1996. Oproti roku 1999 sa výrazne znížil počet hlásených ochorení čierneho kašľa (z 99 na 3), príušníc (zo 44 na 20), ružienky (zo 61 na 2) a vírusovej hepatitídy typu B (z 208 na 148). Poliomyelitída je na Slovensku eliminovaná od roku 1960 a divé poliovírusy v populácii a vo vonkajšom prostredí už dlhodobo necirkulujú. V súčasnosti sa pripravuje na dosiahnutie certifikácie eradikácie poliomyelitídy  a vykonávajú opatrenia na udržanie eliminácie osýpok a ďalších ochorení. Predpokladá sa, že eradikácia poliomyelitídy v Európe bude certifikovaná koncom roka 2002 a eliminácia osýpok  až v roku 2007. V rámci prípravy certikácie eradikácie poliomyelitídy v Euroregióne SR vykonáva všetky potrebné aktivity v záujme úspešného priebehu certifikačného procesu. Jednou z podmienok certifikácie eradikácie poliomyelitídy je v každej krajine dobre fungujúca surveillance poliomyelitídy, ktorej esenciálnou súčasťou je surveillance akútnych chabých obŕn. Najdôležitejšou požiadavkou v súčasnosti je zlepšenie ich surveillance v SR tak vo včasnosti hlásenia, ako aj vo včasnosti a kompletnosti virologického vyšetrovania. Podľa SZO by mala ročná incidencia  akútnych chabých obŕn u detí do 15 rokov dosiahnuť hodnotu 1 na 100 000. Slovenská republika túto hodnotu doteraz ešte nedosiahla. Najvyššia hodnota (0,8) bola zaznamenaná v roku 2001.  Všetky údaje sa pravidelne týždenne zasielajú do SZO. V roku 2001 bol vykonaný Národný prieskum všetkých laboratórií v rezorte zdravotníctva a iných rezortov SR, ktoré by mohli uchovávať infekčný alebo potenciálne infekčný materiál s obsahom divého poliovírusu. Celkovo do Národného prieskumu bolo zaradených 125 laboratórií z 8 rezortov. Infekčný materiál obsahujúci divý poliovírus alebo potenciálne infekčný materiál je uchovávaný iba v Národnom referenčnom laboratóriu pre poliomyelitídu ŠZÚ SR.  V roku 2001 bola vypracovaná  a ministrom zdravotníctva schválená Národná dokumentácia pre certifikáciu eradikácie poliomyelitídy. Koncom roka bola táto dokumentácia zaslaná do úradu SZO v Kodani na predloženie Európskej regionálnej certifikačnej komisii. V surveillance chrípky  bolo súčasťou prípravy na očakávanú pandémiu vypracovanie Plánu opatrení pre prípad pandémie chrípky v Slovenskej republike. Bola zriadená medzirezortná Národná pandemická komisia, ktorá koordinuje plnenie úloh vyplývajúcich z Plánu opatrení pre medzipandemické obdobie.

V Slovenskej republike sa od roku 1985 začalo s očkovaním proti vírusu hepatitídy B (VHB). Očkovali sa postupne vybrané skupiny populácie vo zvýšenom riziku nákazy (zdravotnícki pracovníci, novorodenci HBsAg pozitívnych matiek, pacienti na hemodialýzach a ďalší). Očkovaním proti VHB  došlo k významnému poklesu chorobnosti u týchto rizikových skupín populácie. Zaočkovanosť osôb vo zvýšenom riziku nákazy sa každoročne zisťuje v rámci  administratívnej kontroly očkovania. Priemerná celoslovenská zaočkovanosť zdravotníckych pracovníkov v roku 2001 na oddeleniach, na ktorých bolo očkovanie nariadené podľa odborného usmernenia MZ SR č. SOZO-1729/99-10 dosiahla 93% a na iných oddeleniach 91%. Rezervy sú v zaočkovanosti absolventov lekárskych fakúlt, ktorí odchádzajú do praxe. Ich zaočkovanosť dosahuje 80%, čo znamená, že 20% novonastupujúcich lekárov ostáva neočkovaných.
V roku 1998 sa v SR v zmysle odporúčania SZO začalo s povinným pravidelným očkovaním dojčiat proti VHB. Toto očkovanie sa vykonáva simultánne s očkovaním proti záškrtu, tetanu, čiernemu kašľu a hemofilovým invazívnym infekciám. Celoslovenská zaočkovanosť dojčiat proti VHB dosiahla v roku 2001 99%. 
Do konca roka 2003 sa predpokladá rozšírenie pravidelného očkovania proti VHB aj na adolescentov, ktorí vzhľadom na nástup sexuálnej aktivity a časté injekčné užívanie drog sú vo vysokom riziku nákazy vírusom hepatitídy B. Tento krok znamená ročné zvýšenie finančných prostriedkov na očkovacie látky hradené zo štátneho rozpočtu cca o 24 miliónov Sk. Znamená však výrazné zníženie chorobnosti na VHB, zníženie prevalencie  chronického nosičstva HBsAg a zníženie vzniku neskorých následkov, ako je cirhóza pečene a primárny hepatocelulárny karcinóm. Zavedenie očkovania adolescentov proti VHB je v súlade s odporúčaním  SZO  a  v  súlade  so  schémou  očkovania  proti  VHB  v  krajinách Európskej únie.

V priebehu roka 2001 boli vo všetkých okresoch a krajoch  aktualizované plány opatrení  pre prípad výskytu havarijných  epidemiologických situácií. Slovensko má vypracovaný  systém  týždenného hlásenia tzv. havarijných situácií  a bude sa  zapájať   aj do európskeho systému včasného varovania.  
         V záujme prevencie zánosu infekčných ochorení  sa vo všetkých utečeneckých táboroch  v SR očkujú všetky deti utečencov  do 15 rokov veku  pokiaľ nemajú platný doklad o očkovaní. Okamžite po príchode sa im podá vakcína proti osýpkam a detskej obrne. 
         Pre posilnenie surveillance  poliomyelitídy  v  súčasnej záverečnej fáze snahy o dosiahnutie certifikácie eradikácie  tejto nákazy bolo v roku 2001 nariadené:
-	vykonanie survey stolíc na prítomnosť divých poliovírusov   v lokalitách s vyšším rizikom zánosu poliomyelitídy, a to v utečeneckých táboroch a vo vybraných rómskych komunitách,
-	včlenenie vyšetrovania vzoriek odpadových vôd z utečeneckých táborov na prítomnosť poliovírusov  do celoslovenského  vyšetrovania  odpadových  vôd  vykonávaného  vo všetkých okresoch SR spravidla v okresných mestách od roku 1970.   
 Survey stolíc bol vykonaný v súlade s odporúčaniami SZO. Odber vzoriek stolice sa vykonal v čase od 24. 9. do 5. 10. 2001 u detí mladších ako 5 ročných, žijúcich v štyroch utečeneckých táboroch a  v rómskych osadách 14 okresov SR s najväčšou denzitou Rómov. Jednou z podmienok  bolo, že deti nesmeli byť minimálne dva mesiace pred odberom očkované proti poliomyelitíde. 
 Do štúdie boli zaradené vzorky stolice od  145 detí a to 118 vzoriek od rómskych detí a 27 vzoriek  od detí z utečeneckých táborov. V 25 vzorkách (od 24 Rómov a 1 utečenca) bol zistený pozitívny výsledok. Izolované boli  enterálne vírusy iné ako vírusy poliomyelitídy (6x ECHO 30, 5x ECHO 20,  4x ECHO 11, 2x ECHO 14, 2x ECHO 22, 2x COXSACKIE A2, 2x COXSACKIE B3, 2x COXSACKIE A10). Do súboru neboli zahrnuté vzorky od ďalších 7  detí z utečeneckých táborov, ktoré ako sa dodatočne zistilo, boli očkované proti poliomyelitíde 5 dní pred odberom stolice. V týchto vzorkách boli poliovírusy dokázané.  Dôkaz, že ide o  vakcinálne a nie divé kmene poliovírusov  potvrdilo po intratypovej diferenciácii /ITD/  kmeňov  RRL Helsinky.
	Vzorky odpadových vôd  z utečeneckých táborov	sa vyšetrujú od októbra 2001 v mesačných intervaloch v piatich odberových lokalitách. Sú to všetky utečenecké tábory v SR, a to utečenecký tábor v Brezovej pod Bradlom, v Medveďove  a v Gabčíkove, v Gbeloch-Adamove, a v Sečovciach.   Odobraných a  virologicky vyšetrených bolo 14  vzoriek odpadových vôd, z toho  v troch vzorkách  z dvoch táborov bol výsledok pozitívny. 2x išlo o  poliovírus typ1 (Brezová pod Bradlom, Gbely-Adamov) a 1x  bol izolovaný poliovírus typ 3 (Gbely-Adamov). Keďže všetky deti  utečencov do 15 rokov veku sú po príchode do tábora očkované proti poliomyelitíde, išlo  o vakcinálne kmene, čo  následne potvrdilo  aj   RRL v Helsinkách, kde boli kmene zaslané na ITP.

V súčasnosti sa zvýšená pozornosť venuje ochoreniam srdca, ciev, nádorovým ochoreniam, chronickým ochoreniam dýchacích ciest, alergickým ochoreniam a ochoreniam pohybového aparátu. S cieľom zníženia výskytu srdcovo-cievnych ochorení, ich invalidizácie a úmrtnosti sa vykonáva monitorovanie trendov a determinantov ochorení obehovej sústavy v SR. Táto úloha je dlhodobo garantovanou celospoločenskou požiadavkou. Úloha sa riešila v rámci programu MONICA  - ako súčasť NPPZ.
Významnou zložkou predchádzania ochorení srdca, ciev, nádorových ochorení, chronických chorôb dýchacej sústavy je realizácia programu CINDI, ktorý sa v hodnotenom období zameral predovšetkým na:
•	sledovanie zvyklostí obyvateľstva SR ovplyvňujúcich zdravie, a to v demonštračných okresoch Banská Bystrica a Trebišov + 6 vybraných okresov v jednotlivých krajoch,
•	prieskum fajčenia zdravotníckych pracovníkov,
•	priebežné monitorovanie úmrtnostných pomerov v SR,
•	pokračovanie v individuálnej intervencii prostredníctvom PZ.

V Poradenských centrách zdravia ŠZÚ v SR sa zriadili Poradne pre optimalizáciu pohybovej aktivity. Úlohou  poradenstva pre optimalizáciu pohybovej aktivity je na základe vyšetrenia a jednoduchého otestovania telesnej zdatnosti poradiť záujemcovi vhodné pohybové aktivity, intenzitu ich vykonávania a čas, ktorý je potrebný týmto aktivitám venovať na dosiahnutie pozitívnych zmien v zdravotnom stave klienta. Klienta treba predovšetkým motivovať, aby sa sám rozhodol zmeniť svoj zaužívaný spôsob života a do denného režimu zaradil viac pohybu. Cieľom nie sú vrcholové športové výkony, ale zlepšenie fyzickej i psychickej pohody pre kvalitnejší život. Poradne poskytujú individuálne  a skupinové  poradenstvo.  Individuálne poradenstvo poskytuje individuálny tréningový plán osobám s rizikovými faktormi tzv. civilizačných chorôb. Cieľom skupinového poradenstva (napr. pri kurzoch redukcie telesnej hmotnosti, kurzoch odvykania od fajčenia, kurzoch pre zdravotne oslabených, pre deti s chybným držaním tela, kurzoch na prevenciu bolestí chrbtice a kĺbov, pre ťarchavé ženy, hypertonikov, na zlepšenie fyzickej zdatnosti, na zlepšenie držania tela,...) je  nácvik vhodných pohybových aktivít. PZ ďalej disponujú databázou športových zariadení, ktorá slúži pre klientov ako zdroj informácií o ďalších možnostiach rôznych pohybových aktivít a športovania v regióne pôsobenia ŠZÚ. Databáza cvičiteľov pomáha organizátorom jednotlivých kurzov usporiadaných ŠZÚ v SR. ŠZÚ v SR prostredníctvom médií, škôl, kampaní, propagačných materiálov a športovo-zábavných podujatí propagujú význam pohybu pre zdravie človeka.

Ministerstvo zdravotníctva SR dňa 18. 2. 2002 prerokovalo na gremiálnej porade ministra a uznesením č. 93/68 schválilo materiál “ Návrh koncepcie budovania systému národných zdravotníckych registrov”. Návrh tohoto systému zdravotníckych registrov rezortu zdravotníctva SR bol schválený pre systémové vedenie registrov v Ústave zdravotníckych informácií a štatistiky v Bratislave.

8.  Zdravé a bezpečné prostredie

Kvalitné životné prostredie patrí spolu s kvalitnými sociálnymi podmienkami a prosperujúcou ekonomikou k základným zložkám životnej úrovne ľudskej spoločnosti. 
Koncepcia trvalo udržateľného rozvoja je východiskový dokument pre všetky dokumenty vypracované v rezortoch, ako je napr. Národný environmentálny akčný program (NEAP), Akčný program pre dopravu a životné prostredie, Akčný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov v SR (NEHAP). Všetky tieto akčné plány majú spoločného menovateľa a to životné prostredie.
Slovenska republika uzn. č. 55 zo dňa 17. 1. 1997 prijala Akčný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov v Slovenskej republike, ktorý v roku 2000 aktualizovala a schválila uzn. č. 815 zo dňa 11. 10. 2000. Akčný plán má ambície byť hlavným programovým nástrojom štátnej politiky zdravia na zlepšenie environmentálneho zdravia. Jeho základným cieľom je minimalizovať riziká vyplývajúce zo životného a pracovného prostredia a udržať prostredie v takom stave, aby nepoškodzovalo a neohrozovalo zdravie ľudí, ale umožnilo jeho pozitívny vývoj. V akčnom pláne sú definované problémy v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín, pôdy, znečistenie voľného ovzdušia, zabezpečovanie obyvateľstva pitnou vodou, zdravie podporujúce pracovné prostredie a pracovné podmienky – závodné zdravotné služby, styk s verejnosťou a mimovládnymi organizáciami, vzdelávanie a výchova k environmentálnemu zdraviu, ako aj ciele a opatrenia potrebné na ich realizovanie.
Riešenie týchto problémov prebieha na národnej úrovni a miestnej úrovni. Na miestnej úrovni sa v rámci WHO/DEPA projektu, ktorý je zameraný na podporu implementácie NEHAP, boli vypracované úvodné akčné plány pre mestá Banská Bystrica a Nitra. V oboch mestách bol LEHAP vypracovaný v úzkej súčinnosti s projektom Zdravé mesto.  Tieto lokálne akčné plány napomáhajú lepšie identifikovať problémy v danej oblasti a vytvárajú možnosť zapájania MVO a širokej verejnosti do riešenia týchto problémov. S cieľom zvýšiť informovanosť a záujem odbornej či laickej verejnosti o otázky environmentálneho zdravia, boli realizované národné workshopy zamerané na podporu implementácie NEHAP a LEHAP, publikácie článkov v novinách, na web –stránke, atď..
Po roku implementácie aktualizovaného NEHAP bola vypracovaná správa o stave implementácie NEHAP  a prijatá uzn. č. 243/2002 , z ktorej vyplynulo, že 69 % aktivít dosahuje rôzny stupeň rozpracovanosti. Hlavne ide o aktivity, ktoré sa týkajú úpravy legislatívnych predpisov rôznej právnej sily z hľadiska požiadaviek EÚ.
V rámci NEHAP sa každý rok vydávajú odborné publikácie SZO rozšírené o národný dodatok,  ktoré sú dobrým nástrojom na šírenie informácií o zložitých otázkach vzťahoch životného prostredia a zdravia. Okrem toho napomáhajú formovať postoje verejnosti k ochrane prostredia, v ktorom žijú a tiež sú vhodným praktickým prostriedkom v rukách tých, ktorí akýmkoľvek spôsobom zasahujú do procesu tvorby životného a pracovného prostredia. Boli vydané tieto publikácie: “Voda a zdravie”, “Odpad zo zdravotníckych zariadení”, “Ovzdušie a zdravie”, “Azbest a zdravie”.

Z legislatívneho hľadiska bol novelizovaný zákon 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí, ktorý priniesol viacero významných zmien a doplnkov najmä na úseku povinností fyzických a právnických osôb pri plnení požiadaviek na ochranu zdravia podľa jednotlivých životných a pracovných podmienok vrátane rozšírenia právomoci orgánov na ochranu zdravia vymedzená priamo ustanovením konkrétnych povinností fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a právnickým osobám.
K novele zákona 272/1994 Z.z., bola prijatá Vyhláška MZ SR č. 29/2002 Z.z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody, ktorá nadobudla účinnosť 1. 2. 2002  a vymedzuje pojmy ako sú hromadné zásobovanie, individuálne zásobovanie, HZ,IZ a pod., ustanovuje ukazovatele kvality pitnej vody a ich hygienické limity, rozsah a početnosť a kritériá kontroly kvality pitnej vody, náležitosti protokolu kontroly ukazovateľov kvality pitnej vody, ako aj náležitosti žiadosti o povolenie na použitie pitnej vody, ktorá nespĺňa hygienické limity a náležitosti žiadosti o rozšírenie alebo zúženie rozsahu a početnosti kontroly ukazovateľov kvality pitnej vody.
V súvislosti s povinnosťami osôb (ods.3 zák.514/2001), ktorých predmetom činnosti je výroba a dodávanie pitnej vody vrátane zabezpečovania kontroly ukazovateľov kvality pitnej vody sú v § 5 vyhlášky č.29 ustanovené miesta, kde musia byť dodržané hygienické limity ukazovateľov kvality pitnej vody:
a)	u vody dodávanej z rozvodnej siete vnútri objektu na výtoku z vodovodného kohútika určeného na odber na ľudskú spotrebu,
b)	dodávanej z verejnej studne v mieste jej výtoku zo studne,
c)	dodávanej pri hromadnom zásobovaní pitnou vodou cisternami na mieste, kde vyteká z cisterny,
d)	plnenej do spotrebiteľského balenia v mieste, kde sa voda plní do obalov,
e)	používanej v potravinárskych podnikoch na výrobu potravín na mieste, kde sa voda na tento účel používa.
Výsledky kvality pitnej vody, určenej na hromadné zásobovanie z výkonu ŠZD sa evidujú od roku 1996 na jednotlivých ŠZÚ jednotným počitačovým systémom VYDRA.
Hlavným cieľom úlohy je zabezpečiť primárnu prevenciu, čiže ochranu zdravia ľudí pred vznikom ochorení prenosných vodou i pred možným poškodením zdravia z chemických kontaminantov pitnej vody. Prínosom úlohy je získavanie aktuálnych aj retrospektívnych informácií o stave zásobovania obyvateľov SR pitnou vodou, týkajúcich sa kvality a kvantity dodávanej vody, ako aj ďalších hygienicky významných údajov súvisiacich s danou problematikou.
	Každoročne sa na ŠZÚ v Košiciach, kde je zriadené Národné referenčné centrum pre hygienickú problematiku pitnej vody vypracováva celoslovenská hodnotiaca správa. Ťažiskom práce dozorovania kvality pitnej vody je predovšetkým kontrola v rozvodnej sieti hromadného zásobovania obyvateľstva SR.  V súčasnosti  je  83,6 %  obyvateľov  SR zásobovaných vodou z verejných vodovodov, ktorých kvalita vody sa hodnotí podľa spomínanej Vyhlášky MZ SR č. 29/2002 Z.z. a v zásade je v súlade s jej kritériami. Treba povedať,  že asi 18 % obyvateľov SR je zásobovaných pitnou vodou z individuálnych vodných zdrojov (súkromných studní) pričom voda z týchto zdrojov často predstavuje riziko pre zdravie konzumentov (pozitívne nálezy indikátorov fekálneho znečistenia, znečistenie dusičnanmi, zlý technický stav studní a pod.). 

V uvedenej súvislosti sa z hľadiska pôsobnosti ŠZÚ v SR plní projekt “Zdravá voda”,  ktorého cieľom je zdravotnovýchovným pôsobením formovať postoj jednotlivca k pitnej vode ako k základnej zložke životného prostredia, potrebnej pre jeho zdravie, zvýšiť odborné vedomosti obyvateľstva o význame vody na pitie pre zdravie človeka a zároveň zvýšiť aj ochranu prírody vo vzťahu k vode. Projekt sa realizuje v 2 etapách. V 1. etape bol vykonaný dotazníkový prieskum vo vybraných populačných skupinách obyvateľov SR zameraného na vedomosti a postoje obyvateľov k pitnej vode a jej vplyvu na zdravie. V 2.etape sa pripravuje vydanie edičných materiálov a výroba zdravotnovýchovných videofilmov pre oslovenie najširších vrstiev obyvateľstva. Edičné materiály budú zamerané na zásady ochrany individuálnych vodných zdrojov pred rizikami ich znehodnotenia, vrátane povodní. Videofilmy na propagáciu uprednostňovania pitia čerstvej vody pred sladenými vodami a usmernenia pitia minerálnych vôd.

Jedným z veľkých znečisťovateľov životného prostredia je doprava a priemysel. V súčasnosti prevláda trend pozitívneho znižovania znečisťovania ovzdušia v priemysle, a to hlavne zavádzaním kvalitnej techniky.
V rámci ŠZD (zák. NRSR č. 272/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov) sa orgány na ochranu zdravia vyjadrovali k zámerom na posudzovanie jednotlivých stavieb podľa zák. NR SR č. 127/1994 Z.z. (EIA), k návrhom na umiestňovanie, kolaudácie stavieb a ich uvedenie do prevádzky. Pri tejto príležitosti bola problematika znečistenia ovzdušia skúmaná a posudzovaná z hľadiska tvorby zdravých životných podmienok obyvateľstva.
Pri posudzovaní kvality ovzdušia sa vychádzalo z platných limitov daných v legislatíve  o ovzduší (zák. Č. 309/1991 Zb. V znení neskorších predpisov), ale aj z odporúčaní SZO, smerníc EÚ a US EPA. V problematických prípadoch sa vyžadovalo hodnotenie zdravotných rizík.
Pozornosť sa venovala aj pachovému znečisteniu ovzdušia, ktoré významne zhoršuje životné podmienky obyvateľov v niektorých lokalitách. V týchto prípadoch sa postupovalo najmä v súčinnosti so samosprávnymi orgánmi na lokálnej úrovni.
V spolupráci so SZO a Národného referenčného centra pre sledovanie kvality vnútorného ovzdušia budov na ŠZÚ v Banskej Bystrici bol realizovaný projekt Bývanie a zdravie v Bratislave, v mestskej časti Petržalka – Háje. Cieľom projektu bolo získať prehľad o podmienkach bývania v panelových domoch, zistiť možné zdravotné dôsledky a určiť priority na ich riešenie. Výsledky projektu boli zhodnotené na medzinárodnej úrovni a boli vypracované odporúčania pre krajiny, pre miestnu samosprávu a pre SZO, ako ďalej pokračovať pri využívaní získaných výsledkov v praxi.
Na problematiku zdravého bývania sa v súčasnosti nielen na Slovensku, ale aj v Európe kladie veľký dôraz. Svedčí o tom skutočnosť, že na pripravovanej konferencii ministrov o životnom prostredí a zdraví v roku 2004 bude tento problém jednou z ústredných tém. V širšom kontexte je problematika bývania obsiahnutá aj  v Národnom akčnom pláne rozvoja osídlenia a bývania SR.

Na všetkých ŠZÚ v SR sa začínajú zavádzať Poradne environmentálneho zdravia, ako najvýhodnejšia forma poskytovania poradenstva v oblasti životného prostredia a zdravia, a tým zabezpečenia možnosti občanov zvýšiť povedomie o problémoch environmentálneho zdravia a ich vlastnú zodpovednosť za prostredie, v ktorom žijú. Poradne zdravia v rámci svojej poradenskej činnosti odpovedajú na otázky v oblasti kvality voľného ovzdušia, hluku v životnom prostredí, kvality bývania, pitnej vody, vody na kúpanie a jej vplyvov na zdravie ľudí, o problematike zariadení starostlivosti o ľudské telo.

Veľká pozornosť sa venuje pracovnému prostrediu a hlavne zamestnancom. Činnosť orgánov na ochranu zdravia a pracovníkov ŠZÚ na úseku preventívneho pracovného lekárstva je zameraná na výkon ŠZD, t.j. na posudzovanie pracovných  priestorov pred ich uvedením do prevádzky, nových technológií a pracovných postupov, výroby a dovozu typov strojov a technických zariadení, výroby a dovozu osobných ochranných pracovných prostriedkov, výroby a dovozu chemických látok a prípravkov, na previerky závodov a pracovísk z hľadiska dodržiavania platných predpisov na ochranu zdravia pri práci, na prešetrovanie podozrení na vznik chorôb z povolania, šetrenie sťažností, ale aj na poskytovanie konzultácií a poradenstva pre zamestnávateľov a zamestnancov. Prehľad výkonov v roku 2001 je uvedený v prílohe, v tabuľke č. 3, 4 a 5.

Z prehľadu počtu pracovníkov v SR exponovaných jedným alebo viacerým rizikovým faktorom pri práci za obdobie r. 1995 až 2001 (tab. č. 6) vyplýva, že do r. 2000 dochádzalo k poklesu celkového počtu exponovaných osôb zo 154897 v r. 1995 na 128098 v r. 2000. Nárast o cca 7000 osôb v r. 2001 je zatiaľ predčasné hodnotiť, je však možné, že dochádza k určitej stabilizácii zmien v niektorých odvetviach, ako aj k zlepšenej záchytnosti jestvujúcich alebo novo vznikajúcich rizikových prác v dôsledku ich intenzívneho vyhľadávania a objektivizácie. V r. 2001 (tab. č.7) dochádza, oproti roku 2000, k nárastu počtu osôb exponovaných nadmernému hluku i tzv. nešpecifickým faktorom (fyzická a psychická pracovná záťaž, tepelná záťaž a pod.). Nárast v tejto skupine rizikových prác možno do určitej miery pripísať skutočnosti, že v r. 2001 vydalo MZ SR odborné usmernenie pre posudzovanie psychickej pracovnej záťaže a pri dozornej činnosti bola týmto rizikám venovaná zvýšená pozornosť. Menší vzostup sa zaznamenal u expozície  prachu, vibráciám, infekciám, karcinogénom a ionizujúcemu žiareniu. Za závažnú skutočnosť možno považovať, že u rizikových faktorov, ako je prach, hluk a vibrácie, je významný podiel prírastku exponovaných osôb v 4. kategórii, ktorá sa považuje z hľadiska možnosti poškodenia zdravia za najzávažnejšiu. Tieto prírastky sú prevažne u tých faktorov, ktoré sú významné aj z hľadiska výskytu chorôb z povolania (hluk, vibrácie). Na druhej strane, prírastok počtu pracovníkov, ako i celkový počet pracovníkov evidovaných v riziku poškodenia z nadmerného, dlhodobého a jednostranného zaťaženia nezodpovedá závažnosti tohoto faktora, ako príčiny najvyššieho výskytu chorôb z povolania v posledných piatich rokoch. Dôvod možno vidieť v tom, že objektivizácia prác v tejto skupine rizikových činností je veľmi náročná z hľadiska metodík, času, personálneho a prístrojového vybavenia a  odstránenie, doriešenie tohto problému bude jednou z prioritných úloh preventívneho pracovného  lekárstva i ďalších zainteresovaných zložiek.
Pri analýze rizikových prác evidovaných v r. 2001 si zaslúži pozornosť aj vysoký podiel žien na celkovom počte osôb, najmä v riziku hluku (14579), chemických karcinogénov (2165), ionizujúceho žiarenia (4169), infekcií (4872) a dlhodobého, jednostranného, nadmerného zaťaženia (1151). Podiel exponovaných žien u ionizujúceho žiarenia predstavuje takmer polovicu všetkých osôb vystavených tomuto riziku a u karcinogénov a infekcií dokonca ženy výrazne prevyšujú počet exponovaných mužov.
Podľa prevažujúcich činností (tab. č.8) najvyšší počet pracovníkov vykonávajúcich rizikové práce bol v r. 2001, tak ako v predchádzajúcich rokoch, v priemyselnej výrobe (87048), ďalej v zdravotníctve (14378), v poľnohospodárstve a lesníctve (13565), pri ťažbe nerastných surovín (7456). 

Významnú informáciu o stave pracovného prostredia a pracovných podmienok z hľadiska ochrany zdravia poskytuje analýza výskytu a vývoja chorôb z povolania, t.j.  skupiny ochorení, u ktorých bola jednoznačne preukázaná priama súvislosť ich vzniku s výkonom povolania. Na rozdiel od pracovných úrazov, výskyt chorôb z povolania nie je odrazom aktuálnej situácie v expozícii pracovníkov rizikovým faktorom a v úrovni ochrany zdravia pri práci, vzhľadom na dlhodobý charakter vývoja prevažnej časti profesionálnych poškodení zdravia.  Výskyt chorôb z povolania za r. 1993-2001 (príloha, tab. č. 9) má klesajúcu tendenciu, v r. 2001 počtom 577 prípadov dosahuje najnižšiu hranicu.
Tento zdanlivo priaznivý vývoj v prevažnej miere nevyplýva zo zlepšovania pracovných podmienok a úrovne ochrany zdravia pri práci, ale možno ho dať do súvislosti predovšetkým s významnými organizačnými zmenami v jednotlivých odvetviach výroby a služieb, s útlmom a rušením mnohých činností spojených so závažnými pracovnými rizikami, so znižovaním počtu a presunmi zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a pod.
Na celkovom počte chorôb z povolania v r. 2001 sa jednotlivé skupiny profesionálnych ochorení podieľali nasledovne: ochorenia z dlhodobého nadmerného jednostranného zaťaženia (145-25,1 % z celkového počtu prof. ochorení), ochorenia spôsobené vibráciami prenášanými na ruky (122-21,1 %), prenosné a parazitárne ochorenia (105-18,2 %), poruchy sluchu spôsobené hlukom (47-8,1 %), kožné choroby z povolania (43-7,4 %), zaprášenie pľúc kremičitým prachom (37-6,4 %) a profesionálne otravy (33-5,7 %). V menšom počte sa vyskytli profesionálne ochorenia dýchacích ciest spôsobené najmä alergénmi rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, nádory pľúc spôsobené rádioaktívnymi látkami a iné.	
Podľa odvetvovej klasifikácie činností bol najvyšší výskyt chorôb z povolania v r. 2001 v priemyselnej výrobe  (182-31,5 %), pri ťažbe nerastných surovín (174-30,1 %), v poľnohospodárstve (123-21,3 %) a v zdravotníctve (53-9,2 %).
Napriek celkovému poklesu výskytu chorôb z povolania za závažný treba považovať  vzostup ťažkých foriem u niektorých chorôb z povolania (napr. u profesionálnych otráv, u ochorení z dlhodobého nadmerného jednostranného zaťaženia, u poškodení z hluku a vibrácií), čo svedčí pre nízku včasnú záchytnosť týchto ochorení. K tomu pristupuje aj všeobecná tendencia k disimulácii u zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce pre obavy zo straty zamestnania.
ŠZÚ v SR vykonávajú ŠZD v organizáciách, resp. u zamestnávateľov, ktorí používajú pri práci chemické karcinogény. V SR bolo v r. 2001 evidovaných 6940 pracovníkov vystavených karcinogénnym látkam a oproti  roku 2000 bol zaznamenaný nárast celkového počtu pracovníkov o 795 pracovníkov (z toho 605 žien). V roku 2001 boli previerky zamerané na aktívne vyhľadávanie prác a pracovísk, pri ktorých sú zamestnanci vystavení drevnému prachu, hlavne z tvrdého dreva.
Najväčší počet pracovísk s výskytom karcinogénnych látok v SR, kde sú vyhlásené  rizikové práce,  je v rezorte zdravotníctva, v ktorom bol zaznamenaný v r. 2001 oproti roku 2000 najvyšší nárast počtu pracovníkov  vystavených cytostatikám (o 497 viac),  a v expozícii etylénoxidu (o 13 viac), ďalej v rezorte školstva, ale aj  na výskumných pracoviskách, kde sa používajú karcinogénne látky, jednak ako dezinfekčné prípravky (formaldehyd, etylénoxid), na chemické analýzy a výskumné postupy (benzidín, 2-naftylamín, tetrachlórmetan, aflatoxíny, cytostatiká). Výsledky ŠZD ukázali, že úroveň ochrany zdravia a režim v kontrolovanom pásme je na týchto pracoviskách v prevažnej miere uspokojivá.     
Ďalšou skupinou  zamestnancov s možným ohrozením, resp. poškodením zdravia pri vystavení karcinogénnym látkam sú pracovníci vykonávajúci asanáciu starých objektov alebo rekonštrukcie jestvujúcich stavieb, kde bol použitý izolačný, protipožiarny materiál s obsahom azbestových vlákien, ako dokázaného karcinogénu. 
Najvýznamnejší pokles v počte pracovníkov v roku 2001 oproti r. 2000 bol zaznamenaný pri práci s formaldehydom (o 414 menej), s vinylchloridom (o 65 menej) a  s PAU (o 53 menej) v dôsledku zrušenia činnosti organizácií, v ktorých sa s týmito karcinogénnymi látkami  pracovalo. 

V SR sa od r. 1994 do súčasnosti  rieši projekt SZO “Zdravé pracoviská”, kde na základe analýzy spôsobu života, objektivizácie pracovného prostredia a pracovných podmienok sa u vybraných profesií určili priority a zabezpečovala sa realizácia intervenčných programov s cieľom zníženia nadmernej expozície rizikovým faktorom práce a pracovného prostredia a zlých návykov životného štýlu. Projekt rieši 12 ŠZÚ v SR  v 13 organizáciách v SR. Na projekte sa v r. 2001 zúčastnilo 1503 pracovníkov, z toho 48,3 % mužov a 51,7 % žien.
Získané výsledky sa stali príspevkom monitorovania zdravotného stavu populácie SR. Z objektívnych vyšetrení vyplynulo, že výskyt nadhmotnosti a obezity bol častejší u mužov a u pracovníkov s nižším vzdelaním. Rovnako u mužov bol aj vyšší výskyt rizikových hodnôt tukových látok v krvi a aterogénnych indexov.  Najhoršie výsledky rizikových faktorov sa zistili u osôb so základným vzdelaním, ale aj u vedúcich pracovníkov. Všetky ukazovatele sa zhoršovali s vekom a maximum dosahovali 45-54 roční muži. Výsledky riešenia projektu naznačujú, že vedú k posilňovaniu zdravotného uvedomovania pracovníkov.
V súčasnej dobe prebieha aj plnenie ďalších projektov a úloh, zameraných na zlepšenie ochrany zdravia pri práci, a to: “Sledovanie a hodnotenie vplyvu faktorov pracovného prostredia na zdravie  pracovníkov magnezitových baní”, medzinárodná štúdia epidemiológie nádorov INCO-COPERNICUS s podprojektmi “Zamestnanie, prostredie a pľúcny karcinóm v krajinách Strednej a Východnej Európy” a “Stredoeurópska štúdia vzťahu životného prostredia, vírusov a rakoviny ústnej dutiny a hrtana”, realizovaná v spolupráci s medzinárodnou agentúrou pre výskum  rakoviny v Lyone vo Francúzsku, “Jednotný postup pri posudzovaní ochorení z jednostranného, nadmerného a dlhodobého zaťaženia” a “Psychosociálne faktory práce u pracovníkov štátnych zdravotných ústavov v Slovenskej republike”.

V oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín je v SR kladený dôraz na zabezpečenie podmienok zdravotne neškodných potravín vo vzťahu k ochrane zdravia spotrebiteľa, ako i k ochrane práv spotrebiteľa.
Základným zákonom v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín je zákon NR SR č. 152/1995 Z.z. o potravinách (z 1. júla r. 1996). Týmto zákonom sa prvýkrát v SR ustanovili podmienky na výrobu potravín, manipuláciu s nimi a na ich uvádzanie do obehu, ako aj úlohy a organizácia orgánov potravinového dozoru. Od r. 1996 sa postupne pristúpilo k implementovaniu aquis v oblasti potravín vypracovaním horizontálnej a vertikálnej legislatívy v SR, v nadväznosti na smernice EÚ (Potravinový kódex SR).
MZ SR v súčinnosti s uplatňovaním princípov acquis v oblasti vytvárania ochrany zdravia obyvateľov, v r. 2001 predložilo vláde SR na schválenie zmeny zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí. Základnou zmenou v oblasti posudzovania dovážaných a vyrábaných potravín je odstránenie ich predtrhovej kontroly, a to s účinnosťou od 1. 1. 2002. Predtrová kontrola je ponechaná do konca r. 2002 na kategóriu potravín na osobitné výživové účely, potravín pre dojčatá a malé deti a nových druhov potravín, vrátane potravín z geneticky modifikovaných organizmov.
V nadväznosti na návrh zmeny zákona o ochrane zdravia ľudí s možnosťou uplatňovania preventívnych opatrení v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín bola pripravená vyhláška MZ SR, ktorá upravuje hygienické požiadavky na zriadenia spoločného stravovania vrátane uplatňovania systému správnej výrobnej praxe.
Oblasť usmerňovania zdravej výživy z pohľadu nutričných požiadaviek je v súčasnosti regulovaná vo Vestníku MZ SR “Odporúčané výživové dávky pre obyvateľstvo v SR”.
K významným dokumentom v oblasti usmerňovania zdravej výživy a potravín patrí v r. 1999 vládou SR prijatý “Program ozdravenia výživy obyvateľov SR”. Na presadzovaní zásad a cieľov Programu ozdravenia výživy sa v rozhodujúcej miere podieľajú “Poradne zdravej výživy” poradenských centier ŠZÚ v SR. Činnosť poradní je zameraná na rozvíjanie a propagovanie zdravotnevýchovných aktivít v oblasti dosiahnutia zmeny stravovacích návykov, pričom ročne navštívi poradne viac ako 50 tisíc osôb.
Okrem prijatých legislatívnych opatrení v oblasti zdravotnej neškodnosti potravín má významnú úlohu ŠZD a potravinový dozor, ktorý patrí k prioritným úlohám ŠZÚ v SR. Zvýšená pozornosť je venovaná sledovaniu dodržiavania hygienických podmienok pri výrobe a manipulácii s epidemiologicky  rizikovými potravinami. Dôvodom pre ich sledovanie sú opakovane zisťované hygienické nedostatky a porušovanie kritérií ich zdravotnej neškodnosti, čím predstavujú nezanedbateľné zdravotné riziko. Najvyššie percento nevyhovujúcich vzoriek naďalej pretrváva u lahôdkárov výrobkov, zmrzliny, výrobkov z nepasterilizovaného mlieka a pokrmov v zariadeniach spoločného stravovania.
Na riešenie tejto situácie MZ SR v spolupráci s MP SR naďalej pripravuje súbor zdravotných a hygienických požiadaviek v rámci zákona č. 152/1995 Z.z. o potravinách a Potravinovom kódexe SR a legislatívnych opatrení v rámci zákona č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí.

9. Redukcia negatívnych návykov a zdravý životný štýl
 
Závislosť na návykových látkach ako je tabak, alkohol a psychoaktívne drogy je celospoločenský problém, preto aj do jeho riešenia sa musí zapojiť celá spoločnosť. Zníženie nepriaznivého dosahu z návykových látok sa dá účinne riešiť len opatreniami na celospoločenskej úrovni – plnohodnotným zapojením všetkých zložiek spoločnosti. Opatrenia na celospoločenskej úrovni predstavujú hodnotový systém, ktorý uznáva a realizuje spoločnosť, informácie cez komunikačné prostriedky, kvalitu a kultúru spoločenského a politického života a legislatívne normy a vytváranie celospoločenskej atmosféry odmietania užívania návykových látok.
Ciele protidrogovej politiky sú zamerané na zníženie ponuky drog, kde nástrojom sú legislatívne opatrenia a na znížinie dopytu po drogách, kde nástrojom je prevencia, prosociálna výchova, výchova k pozitívnemu prístupu k zdraviu a životu. Obidva ciele protidrogovej politiky je nutné realizovať súbežne, pretože znižovanie dostupnosti návykových látok je účinné iba keď je sprevádzané aj znižovaním dopytu po nich.
 V oblasti redukcie negatívnych návykov je potrebné aj naďalej systematicky podporovať “ozdravenie” rodinných vzťahov, ozdravenie rodín, ovplyvňovať verejnú mienku, postoje a správanie ľudí v zmysle ochrany, starostlivosti o svoje zdravie – duševné, citové a telesné, podporovať sebakompetenciu ľudí za vlastné zdravie, vlastný život; hľadať spôsoby ako umožniť mladým ľuďom osvojovať si pozitívne postoje voči hodnotám života, podnecovať mechanizmy zdravého osobnostného vývinu, systematicky podporovať vo výchovno – vzdelávacom procese zdravý spôsob života, podporovať a iniciovať zmysluplné využívanie voľného času detí a mládeže, vychovávať mladých ľudí k prosociálnej orientácii. Dôležité je, aby sa aktivity zamerané na redukciu negatívnych návykov realizovali ako systém kontinuitnej starostlivosti, pri vzájomnej spolupráci zložiek zdravotníckej a sociálnej starostlivosti, neštátnych subjektov a cirkví.
Ďalším z negatívnych návykov, ktorý v súčasnej dobe zaznamenáva nárast, je aktívne fajčenie, pričom veková hranica fajčiarov sa posúva do nižších vekových skupín a zároveň vzrastá aj počet pasívnych fajčiarov. V súvislosti s týmto bol prijatý Zákon o ochrane nefajčiarov č. 67/1997, v ktorom je ukotvené rešpektovanie a dôsledné dodržiavanie práva ľudí na prostredie bez tabakového dymu.  
Jedným z rozhodujúcich faktorov, ktorý môže ovplyvniť výskyt tzv. civilizačných chorôb, a to najmä kardiovaskulárnych a nádorových, je výživa. Uvádza sa, že výživa sa podieľa 20 až 60 % na ochoreniach ako obezita, diabetes, vysoký krvný tlak, metabolické poruchy, osteoporóza, degeneratívne choroby pohybového systému, zubný kaz, atd'.
Nesprávne stravovacie návyky nášho obyvateľstva, potvrdzujú mnohé štúdie, napr. "Sledovanie vybraných výživových ukazovateľov u populácie SR", kde sa u sledovanej skupiny obyvateľov, najmä vo vyššej vekovej kategórii s nesprávnymi stravovacími návykmi sa potvrdila obezita, nadváha i zvýšenie niektorých biochemických ukazovateľov (napr. krvných lipidov, cholesterolu).
Najvýznamnejším dokumentom zameraným na zníženie civilizačných ochorení je v r. 1999 vládou SR prijatý "Program ozdravenia výživy obyvateľstva SR". Vytyčuje ciele a zásady zlepšenia zdravotného stavu obyvateľstva, a to v spojitosti zdravotníctva, pôdohospodárstva, školstva, vedy, kultúry a masmediálnej politiky.
         Projekt "Zdravá výživa pre zdravé srdce" vychádza z "Programu ozdravenia výživy obyvateľov SR". Realizuje sa v odbornej spolupráci s Univerzitou v Otawe v Kanade. Zo slovenskej strany sa na projekte zúčastňujú odborníci a inštitúcie rezortu zdravotníctva, pôdohospodárstva a školstva.
Zámerom projektu je výber potravín vyrábaných v SR na základe určených výživových kritérií. Potraviny, ktoré spĺňajú požiadavky, sú ocenené atestom a označované červeno-bielym logom v tvare srdca. K hlavným kritériám patria tuk, cholesterol, ale i podiel jednotlivých mastných kyselín, sacharidy, obsah chloridu sodného, požiadavky podľa Potravinového kódexu SR. Kritériá vychádzajú z odporúčaní SZO a "Odporúčaných výživových dávok pre obyvateľov SR". Druhou významnou činnosťou projektu je široká kampaň, zameraná na zlepšenie stravovacích návykov - zapojením médií, osvety. Krátkodobým cieľom projektu sú zmeny stravovacích návykov každého občana. Osobitne sa zameriava na mladú generáciu, a to na výchovno-vzdelávacie aktivity a ovplyvňovanie štruktúry stravy v zariadeniach spoločného stravovania. Dlhodobým cieľom je zníženie chorobnosti na srdcovo-cievne a onkologické ochorenia.
Cieľom projektu "Sledovanie výživového stavu vybraných vekových skupín dospelej populácie", do ktorého sú zapojené všetky ŠZÚ v SR, je sledovať výživu vybraných skupín obyvateľstva, vytvoriť trvalé centrá, ktoré budú získavať a hodnotiť informácie o celkovom vývoji a zmenách spôsobu a stavu výživy sledovaných populačných skupín a tým súčasne poskytovať podklady pre regionálnu a celoštátnu realizáciu výživovej politiky u obyvateľstva SR. Významný výživový prvok ovplyvňujúci výskyt civilizačných chorôb je aj správny pitný režim prostredníctvom sledovaných a kontrolovaných zdrojov pramenitej stolovej a prírodnej  minerálnej vody.
Poradenskú činnosť v oblasti výživy zabezpečujú PZ. Poradenská činnosť bola vykonávaná na každom ŠZÚ v SR. K najčastejším patrili: informácie o zásadách správnej výživy, výživovej skladbe potravín, nových druhoch potravín a o rizikách z nesprávnej skladby potravín. Poradenstvo sa  zameriava tiež na zmenu postoja k vlastnému zdraviu, zmenu stravovacích návykov a zlepšenie štruktúry stravy v rodine.
            
10. Nadrezortná zodpovednosť za zdravie

Multirezortná zodpovednosť za zdravie občanov je hlavným princípom realizácie cieľov NPPZ. Súčasné rozhodnutia riadiacich zložiek spoločnosti budú ovplyvňovať zdravie občanov na desaťročia do budúcna. Preto jednou z priorít   tohoto programu  je  - Optimalizovať dopad riadenia na zdravie. S týmto cieľom bol NPPZ zaradený do temer všetkých prednáškových celkov Inštitútu pre Verejnú správu.
Program determinujúci zdravie pod odborným gestorstvom MZ SR je Harmonogram realizačných projektov NPPZ na roky 2001 – 2003, ktorý bol schválený vládou SR v r.2000. Na riešení projektov v uvedenom Harmonograme sa zúčastňujú rezorty vlády SR, ako i mimovládne organizácie.  Celkovo je v tomto Harmonograme zahrnutých 31 projektov.

11.	Manažment kvality v zdravotníctve a v iných rezortoch

Ministerstvo zdravotníctva SR v spolupráci so Slovenskou národnou akreditačnou službou pripravuje proces akreditácie zdravotníckych zariadení. Boli vypracované pravidlá a princípy akreditácie zdravotníckych zariadení vo väzbe na medzinárodné normy STN EN radu 45 000. Ministerstvo zdravotníctva SR zriadilo Centrum pre kvalitu a akreditáciu v zdravotníctve ako metodický a konzultačno-poradenský orgán v rezorte zdravotníctva, ktorý napomáha zdravotníckym zariadeniam pri zavádzaní systémov kvality a prípravách na akreditačný proces.
Spomínaný návrh zákona o zdravotníckych zariadeniach okrem iného obsahuje aj ustanovenie o povinnosti zdravotníckych zariadení riadiť poskytovanie zdravotnej starostlivosti v nich zavedením a použitím systému kvality. Pod systémom kvality sa rozumie zabezpečenie odborného poskytovania zdravotnej starostlivosti v zdravotníckom zariadení tak, aby vybavenie a organizačné podmienky poskytovania zdravotnej starostlivosti viedli k spokojnosti osoby, ktorej sa zdravotná starostlivosť poskytuje a k racionálnemu využitiu dostupných zdrojov.

Nariadenie vlády SR č. 156/2002 Z.z. o odbornej spôsobilosti pracovníkov v zdravotníctve  ustanovuje výkon odborných pracovných  činností  zdravotníckych pracovníkov v odbore verejné zdravotníctvo, čo napomáha zabezpečeniu podmienok kvalitného poskytovania služieb  podpory a ochrany zdravia obyvateľstvu.

N á s t r o j e :

Politika

Realizácia štátnej politiky zdravia pozostáva zo zabezpečenia legislatívy, financií, všeobecnej informovanosti, vzdelanosti občanov, zabezpečením, aby všetky rezorty rešpektovali celospoločenský charakter programov zameraných na podporu a zlepšenie zdravotného stavu obyvateľov a zabezpečením výkonu štátnej správy na účinnú realizáciu priorít štátnej politiky zdravia.

Legislatíva

V rokoch 2000 až 2002 bola prijatá nasledovná legislatíva:

1.	Zákon 3/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov  a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov
2.	Nariadenie vlády  Slovenskej republiky č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia 
3.	Nariadenie vlády  Slovenskej republiky č. 8/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia
4.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 6/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Bardejove 
5.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 17/2000 Z.z., ktorou  sa  vyhlasujú   ochranné  pásma  prírodných  liečivých zdrojov v  Brusne 
6.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 18/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Číži
7.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 19/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Dudinciach a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Santovke a v Slatine
8.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 20/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Martine
9.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 21/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Sklených Tepliciach
10.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 22/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Kováčovej a v Sliači
11.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 23/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Turčianskych Tepliciach
12.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 24/2000 Z.z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov vo Vyšných Ružbachoch 
13.	Nariadenie vlády  Slovenskej republiky č. 29/2000 Z.z.,  ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného                             poistenia
14.	Nariadenie vlády  Slovenskej republiky č. 50/2000 Z.z.,  ktorým sa dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných  alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia
15.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 54/2000 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 79/1997 Z.z. o opatreniach na predchádzanie prenosným ochoreniam
16.	Zákon č. 80/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení  neskorších predpisov
17.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 89/2000 Z.z.                      o vyhlásení prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd
18.	Zákon č. 119/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z.z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z.z. o reklame v znení neskorších predpisov
19.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 126/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného              poistenia v znení neskorších predpisov
20.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 212/2000 Z.z. o rozdelení, rozsahu sledovania a obsahu analýz prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd
21.	Zákon č. 268/2000 Z.z. o zaobchádzaní s prekurzormi omamných látok a psychotropných látok  a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní         (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov 
22.	Zákon č. 470/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 152/1995 Z.z. o potravinách v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 130/1998 Z.z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb.  o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z.z.
23.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 488/2000 Z.z., ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 8/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného                            poistenia
24.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 489/2000 Z.z., ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov  uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v znení neskorších predpisov
25.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 125/2001 Z. z. o podrobnostiach farmako - ekonomického rozboru lieku
26.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 126/2001 Z. z. o požiadavkách na priestorové a materiálne vybavenie očných optík
27.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 198/2001 Z. z. o správnej lekárenskej praxi 
28.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 201/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko 
29.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 204/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami 
30.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 247/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami - účinnosť 1. júla 2001
31.	Nariadenie  vlády Slovenskej republiky č. 399/2001 Z. z., ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z. z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v znení neskorších predpisov 
32.	Nariadenie  vlády Slovenskej republiky  č. 400/2001 Z. z., ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 8/2000 Z. z., ktorým sa vydáva Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 488/2000 Z. z. 
33.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 477/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasuje zdroj podzemnej vody v obci Mošovce za prírodný zdroj minerálnej stolovej vody a vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Mošovciach
34.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 478/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Baldovciach
35.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 479/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Lipovciach
36.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 480/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Cigeľke
37.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 481/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Rajeckých Tepliciach
38.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 482/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Smrdákoch
39.	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 488/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov  
40.	Zákon č. 514/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov 
41.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 518/2001, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o registrácii liekov 
42.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 525/2001 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov minerálnej stolovej vody v Kláštore pod Znievom
43.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 569/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú technické požiadavky na diagnostické zdravotnícke pomôcky používané in vitro s účinnosťou od 1. januára 2002– kapitola 9.
44.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 570/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú technické požiadavky na aktívne implantovateľné zdravotnícke pomôcky 
45.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 572/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na zdravotnícke pomôcky
46.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 29/2002 Z. z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody 
47.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č 30/2002 Z. z. o požiadavkách na vodu na kúpanie, kontrolu kvality vody na kúpanie a na kúpaliská – účinnosť 1. februára 2002
48.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 39/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s azbestom 
49.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 40/2002 Z. z. o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami 
50.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 45/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi 
51.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 46/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi 
52.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 47/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi 
53.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 112/2002 Z. z., ktorou sa vyhlasuje zdroj podzemnej vody v meste Vysoké Tatry, v katastrálnom území Starý Smokovec za prírodný zdroj minerálnej stolovej vody a vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Starom Smokovci
54.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 113/2002 Z. z.,  ktorou sa vyhlasuje zdroj podzemnej vody v obci Liptovská Osada  za prírodný liečivý zdroj a vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Liptovskej Osade
55.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 114/2002 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych  stolových vôd v Tornali
56.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 115/2002 Z. z., ktorou sa vyhlasuje zdroj podzemnej vody v obci Budiš za prírodný zdroj minerálnej stolovej vody a vyhlasujú ochranné pásma prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd v Budiši
57.	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 116/2002 Z. z., ktorou sa vyhlasujú ochranné pásma prírodných liečivých zdrojov v Liptovskej Osade
58.	Zákon č. 118/ 2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov
59.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 156/2002 Z. z. o odbornej spôsobilosti zdravotníckych pracovníkov
60.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 157/2002 Z. z. o ďalšom vzdelávaní zdravotníckych pracovníkov
61.	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 216/2002  Z. z. o povolaní lekárnika, o Slovenskej lekárnickej komore a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 140/1998 Z.z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 455/1998 Z.z. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 220/1996 Z.z. o reklame v znení neskorších predpisov 
62.	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 219/2002 Z. z. o povolaní lekára, o Slovenskej lekárskej komore, o povolaní zubného lekára, o Slovenskej komore zubných lekárov a o zmene a doplnení niektorých zákonov

V legislatívnom procese sú tieto ďalšie návrhy právnych predpisov:

1.	Vládny návrh zákona o povolaní sestry, o povolaní pôrodnej asistentky, o Slovenskej komore sestier a pôrodných asistentiek a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 14/1992 Zb. o Slovenskej komore stredných zdravotníckych pracovníkov a o Slovenskej komore zubných technikov
2.	Vládny návrh zákona o prírodných liečivých zdrojoch, prírodných liečebných kúpeľoch a o prírodných minerálnych vodách 
3.	Vládny návrh zákona o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov
4.	Návrh zákona o zdravotníckych zariadeniach
5.	Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti
6.	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov
7.	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov
8.	Návrh zákona o pohrebníctve
9.	Návrh novely zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia v znení neskorších predpisov
10.	Návrh novely potravinového kódexu
11.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva slovenskej republiky, ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o prírodných liečivých zdrojoch, prírodných liečebných kúpeľoch a o prírodných minerálnych vodách
12.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky o požiadavkách na klinické skúšanie a správnu klinickú prax 
13.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky o ochrane zdravia pred neionizujúcim žiarením
14.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú požiadavky na zotavovacie akcie
15.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú najnižšie hygienické požiadavky na byty v bytových domoch a hygienické požiadavky na ubytovacie zariadenia 
16.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú najvyššie prípustné hodnoty zdraviu škodlivých faktorov vo vnútornom ovzduší budov 
17.	Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky o hygienických požiadavkách na pieskoviská, hracie, športové a rekreačné plochy pre deti a mládež 
18.	Návrh opatrenia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorým sa vydáva Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia 
19.	Návrh opatrenia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorým sa vydáva Zoznam liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia

Systém zdravotného poistenia

Ministerstvo zdravotníctva SR vypracovalo vládny návrh zákona o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý bol 26. apríla 2002 predložený Národnej rade Slovenskej republiky. Vládny návrh zákona ustanovuje niektoré nevyhnutné prvky v oblasti technického prispôsobenia legislatívy zdravotného poistenia ku komunitárnej legislatíve EÚ. Okrem toho potvrdzuje princípy solidarity, plurality zdravotných poisťovní a kodifikuje okrem základného zdravotného poistenia aj nepovinné doplnkové zdravotné poistenie. Zákon
a)	zriaďuje kanceláriu zdravotných poisťovní ako styčného orgánu na plnenie úloh príslušnej inštitúcie vo vzťahu k členským štátom Európskej únie. Úloha vyplýva zo záväzku Slovenskej republiky v negociačnej pozícii k 2. kapitole acquis communautaire “Voľný pohyb osôb”, ako aj z požiadaviek Európskej únie na koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia v rámci štátov Európskej únie;
b)	zavádza tzv. “člena rodiny” v zdravotnom poistení vzťahujúceho sa na ekonomicky neaktívne osoby, ktoré v s koordinovaných systémoch sociálneho zabezpečenia EÚ odvodzujú účasť na zdravotnom poistení od ekonomicky aktívneho člena rodiny (simulácia modelu systémov sociálneho zabezpečenia v štátoch EÚ). Úloha vyplýva zo záväzku Slovenskej republiky v negociačnej pozícii k 2. Kapitole acquis “Voľný pohyb osôb”, ako aj z požiadaviek EÚ na koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia v rámci štátov EÚ. Rozšírenie koordinačných pravidiel EÚ si vyžaduje technicky prispôsobiť legislatívu na základe konkrétnej charakteristiky národného systému sociálneho zabezpečenia v každej pristupujúcej krajine;
c)	ustanovuje ako platiteľa poistného aj takého zamestnávateľa, ktorý nemá sídlo na území Slovenskej republiky, čo vyplýva z aplikácie komunitárnej legislatívy do slovenského systému zdravotného poistenia;	 
d)	mení fondové hospodárenie zdravotných poisťovní na účtové hospodárenie, čo vyplýva z aplikácie 4. Smernice Európskej únie, podľa ktorej sa fondy môžu tvoriť iba zo zisku. Fondové hospodárenie značne komplikuje a deformuje výkazníctvo zdravotných poisťovní a neumožňuje reálne vykázať hospodársky výsledok, t.j. stratu alebo zostatok;
e)	zavádza inštitút nútenej správy zdravotnej poisťovne ako opatrenia, ktorého cieľom je predchádzať vzniku škôd v systéme zdravotného poistenia spôsobených zlyhaním niektorej zdravotnej poisťovne, ak kontrolné zistenia štátneho dozoru opakovane preukazujú, že zdravotná poisťovňa závažne porušila ustanovenia zákona v hospodárení so zverenými prostriedkami alebo skreslila výsledky svojej činnosti v správe o hospodárení;
f)	zavádza osobný účet poistenca v súlade s úlohou vyplývajúcou z programového vyhlásenia vlády. Zavedenie osobného účtu bude mať značný výchovný význam tak pre poistencov, ako aj platiteľov poistného, pretože zviditeľní pomer medzi výškou príspevku na zdravotné poistenie  a  výškou čerpania prostriedkov na zdravotnú starostlivosť každého konkrétneho poistenca induviduálne. Taktiež dá konkrétnemu zamestnancovi informáciu o tom, aká bola platobná disciplína jeho zamestnávateľa, ktorý má zákonnú povinnosť odvádzať poistné aj za zamestnanca;
g)	zavádza
1.	základné zdravotné poistenie pre plne hradenú zdravotnú starostlivosť na základe zdravotného poistenia podľa zákona o Liečebnom poriadku
2.	doplnkové zdravotné poistenie pre hradenie zdravotnej starostlivosti, pri ktorej je stanovená finančná spoluúčasť poistenca  podľa zákona o Liečebnom poriadku
3.	rozšírené doplnkové zdravotné poistenie, pri ktorom nepovinné platenie poistného v rozšírenom doplnkovom poistení eliminuje priamu finančnú spoluúčasť poistenca na úhrade konkrétnej poskytnutej zdravotnej starostlivosti. Na základe nepovinného uzatvorenia zmluvy o rozšírení doplnkového poistenia a pravidelného platenia zvýšeného poistného poistenec rozkladá svoje riziko nepredvídateľných nákladov na finančnú spoluúčasť na úhrade ním čerpaných nákladov na zdravotnú starostlivosť;
h)	zavádza režim správy pohľadávok na poistnom na zdravotné poistenie – zákon definuje režim nakladania s pohľadávkami zdravotnej poisťovne na poistnom, postupovanie pohľadávok a ich odpisovanie; 
i)	zavádza inštitút dohodovacieho konania medzi zdravotníckymi zariadeniami ako poskytovateľmi a objednávateľmi zdravotnej starostlivosti a zdravotnými poisťovňami;
j)	zavádza inštitút konania v zdravotnom poistení, ktoré doposiaľ nebolo osobitne upravované a riadilo sa zásadami zákona o správnom konaní;
k)	posilnil kompetencie štátneho dozoru.

Štátna lieková politika

Lieková politika je integrovanou súčasťou štátnej politiky zdravia. Jej cieľom je zabezpečiť pre obyvateľov dostupnosť bezpečných a kvalitných liekov.
Po schválení koncepcie liekovej politiky uznesením vlády SR č. 887 zo 17. novembra 1996, boli schválené nasledovné zákony: Zákon NR SR č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach v znení neskorších predpisov, zákon č. 139/1998 Z. z. o omamných a psychotropných látkach.

Ďalej boli schválené :

•	vyhláška MZ SR č. 274/1998 Z. z. o požiadavkách na správnu výrobnú a správnu veľkodistribučnú prax,
•	Oznámenie MZ SR č. 275/1998 Z. z. o vydaní výnosu o farmaceutickom skúšaní a toxikologickom skúšaní,
•	vyhláška MZ SR č. 125/2001 o podrobnostiach farmako-ekonomického rozboru lieku,
•	vyhláška MZ SR č. 126/2001 o požiadavkách na priestorové a materiálne vybavenie očných optík,
•	 vyhláška MZ SR č. 198/2001, ktorou sa ustanovujú požiadavky na správnu lekárenskú prax,
•	 vyhláška MZ SR č. 518/2001, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o registrácii liekov, 
•	Nariadenie vlády SR č. 569/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro,
•	Nariadenie vlády SR č 570/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody aktívnych implantovateľných zdravotníckych pomôcok,
•	Nariadenie vlády SR č. 572/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zdravotníckych pomôcok,
•	Odborné usmernenie MZ SR zo dňa 29.12.2000 č. 5380/2000-A o spracovaní lekárskych predpisov a lekárskych poukazov na magnetickom nosičiči,
•	Metodický pokyn – Postup pri predkladaní podkladov o cene liekov v zahraničí výrobcami alebo dovozcami.

	Spôsob a výšku úhrad a predpisovanie liekov reguluje zákon č.3/2000 Z. z. a zákon 118/2002 Z. z., ktorými sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady SR č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, Nariadenia vlády SR, ktorými sa vydávajú Zoznamy liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia. 
Liečebný poriadok už neobsahuje ako prílohu zoznam liekov, ale zoznam anatomicko-terapeutických (AT) skupín, v ktorých sa garantuje aspoň jeden liek s plnou úhradou zo zdravotného poistenia a zásady  kategorizácie liekov. Zoznam liečiv a liekov bol podľa zákona č. 3/2000 Z. z. súčasťou nariadenia vlády a umožňoval pružnejšie regulovať kategorizáciu liekov. Zákonom č. 118/2002 Z. z. sa ustanovilo, že Zoznam liečiv a liekov sa bude vydávať opatrením MZ SR a bude zverejňovať jeho vydanie oznámením v Zbierke zákonov.

Súčasnú liekovú legislatívu je ešte potrebné doplniť o vydanie:
a) vyhlášky o klinickom skúšaní liekov a správnej klinickej praxi, 
b) vyhlášky o správnej praxi prípravy transfúznych liekov

V rámci záverečnej prípravy na vstup do EÚ  bude potrebné pripraviť sa na splnenie podmienok a implementáciu nariadenia Rady (EHS) č. 2309/93, na základe ktorého sa stanovujú postupy Spoločenstva pri registrácii liekov a dohľade nad liekmi na humánne a veterinárne použitie a zriaďuje Európska agentúra na hodnotenie liekov  v znení nariadenia Komisie (ES) č. 2141/96 a nariadenia Komisie (ES) č. 1662/95, na ktorého základe sa stanovujú podrobné opatrenia súvisiace s implementáciou rozhodovacích postupov týkajúcich sa registrácie liekov určených na humánne a veterinárne použitie. V tejto súvislosti je treba vziať na vedomie skutočnosť, že nariadenia EÚ musí členská krajina EÚ prijať v doslovnom znení do svojho právneho poriadku a sú priamo aplikovateľné, na rozdiel od smerníc EÚ. Majú vyššiu právnu silu ako ústavný zákon členského štátu. Preto je možné uvedené právne predpisy implementovať pri vstupe do EÚ. 

Racionálnu farmakoterapiu možno definovať ako medicínsky liečebný postup používajúci liek u pacienta s určenou diagnózou v správnej dávke, v pravom čase s najlepšou cestou podania za účelom dosiahnuť vyliečenie pacienta, alebo aspoň zmiernenie príznakov ochorenia. Prihliada sa na interakcie a nežiadúce účinky liekov, vrátane liekovej závislosti a na ekonomické možnosti spoločnosti.
Vychádzajúc z analýzy farmakoepidemiologickej situácie v SR je potrebné zaoberať sa s otázkou realizácie racionálnej farmakoterapie. Štruktúra spotreby liekov nezodpovedá zásadám modernej farmakoterapie, ani farmakoekonomiky. V roku 1999 sa začali vypracovávať metodické listy racionálnej farmakoterapie.
Liekový formulár je veľmi účinný nástroj racionálnej farmakoterapie. Najväčšie skúsenosti máme s nemocničným liekovým formulárom, ktorý je určený na  preskripciu HVLP v danom zdravotníckom zariadení a je záväzný pre všetkých farmaceutov a lekárov. V súčasnosti má väčšina lôžkových zdravotníckych zariadení zoznamy vypracované a ich aplikácia viedla k stabilizácii nákladov na lieky. Cieľom nemocničného liekového formulára je realizovať liečebnú starostlivosť za prijateľnú cenu a prijateľné finančné náklady na lieky. Zostavovateľmi formulára sú vedúci nemocničnej lekárne a prednostovia oddelení a kliník v rámci farmaceutickej a farmakoterapeutickej liekovej komisie nemocnice.

	V ambulantnej starostlivosti je možné regulovať náklady na lieky kategorizáciou, zavedením  finančnej motivácie pre predpisujúcich lekárov a vypracovaním štandardných liečebných postupov. 

	Pre uplatnenie osvedčených farmakoterapeutických nástrojov je potrebné uskutočniť nasledovné kroky:
a)	aktivizovať činnosť farmakoterapeutických komisií v zdravotníckych zariadeniach, 
b)	vypracovať návod na sledovanie ekonomickej účinnosti nemocničného liekového formulára, 
c)	pokračovať vo vydávaní metodických listov racionálnej farmakoterapie.

         Lieky ako tovar zvláštnej povahy patria do regulovanej oblasti. V SR sa prijal systém maximálnych cien, o ktorých rozhoduje MF SR. Maximálne ceny sa určujú  na MF SR až po zaregistrovaní liečiva. Tieto maximálne ceny nezahŕňajú DPH a obchodné prirážky distribútorov a lekární (l3, resp. 2l %). 

	V roku 1997 sa pre žiadateľa o zaradenie do zoznamu liekov zaviedla povinnosť predložiť MZ SR, cenu od výrobcu v zahraničí v príslušnej národnej mene, ak je liek zaregistrovaný v deviatich európskych krajinách a návrh úhrady zo zdravotného poistenia.
Týmto je daný zásadný predpoklad pre objektívne schvaľovanie cien liekov.
 
	Bezprostredný vplyv na celkové náklady na lieky v rámci nákladov na zdravotnú starostlivosť majú preskripčné zvyklosti lekárov. V záujme regulácie a zmeny tejto zvyklosti, ktorá nebrala do úvahy ekonomické aspekty, bol vyvinutý systém kategorizácie liečiv a s ním spojený spôsob úhrady za predpisované lieky. Zákon umožňuje pružnejšie uplatňovanie preskripčných obmedzení  na odbornosť lekára, alebo na diagnózu pacienta, ale stále je v polohe ekonomického regulátora a nie medicínsky odôvodnenej v určitej hierarchii terapeutických nástrojov a odporúčaných schém. Nedostatkom je, že neodkladnosť regulácie preskripcie nie je všeobecne akceptovaná, najmä zo strany predpisujúcich lekárov a ich pacientov. Zdravotné poisťovne zatiaľ sa  sústreďujú na kontrolu dodržiavania preskripčných a indikačných obmedzení. Kontrola preskripcie je zatiaľ zameraná predovšetkým na to, či bol alebo nebol liek predpísaný v súlade s kategorizačným zoznamom.

V záujme obmedzenia nárastu nákladov na lieky je potrebné:
a)	rozšíriť reguláciu preskripcie na podklade metodických listov,
b)	 zrušiť úhradu voľnopredajných liekov, 
c)	sledovanie nákladov na lieky  v ambulantnej starostlivosti zdravotnými poisťovňami doplniť vyhodnotením a spätnou informáciou pre lekára,
d)	kategorizáciu liekov uplatňovať ako hlavný regulačný nástroj,
e)	vybudovať systém postgraduálnej výuky lekárov v oblasti účelnej  
     farmakoterapie a farmakoekonomiky,

Systém zabezpečenia kvality liečiv je proces, ktorý zaisťuje, že pacient dostane liek zodpovedajúci požadovaným kritériám na bezpečnosť, účinnosť a kvalitu. Tento systém zahŕňa celý rad operácií, kontrol a inšpekcií v celom procese výskumu, vývoja a výroby lieku. 
Systém zabezpečenia kvality liečiv obsahuje nasledovné základné elementy:
a/ Legislatívnu bázu
Zákon 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, v zmene zákona č.455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona NR SR č.220/1996 Z. z. o reklame a jeho posledná novela z roku 2000, z ktorého sa odvíjajú ďalšie legislatívne dokumenty:	
-	Vyhláška MZ SR č.274/1998 Z. z. o požiadavkách na správnu výrobnú a správnu veľkodistribučnú prax
-	Oznámenia MZ SR č.275/1998 Z. z. o vydaní výnosu o farmaceutickom skúšaní a toxikologicko-farmakologickom skúšaní

b/ Orgány kontroly liečiv
Ústredným orgánom štátnej správy v oblasti regulácie a kontroly liečiv je MZ SR. Praktickým výkonom tejto funkcie je štatútom poverený Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL).  Medzi  hlavnú náplň činnosti predovšetkým patrí:
-	Registrácia liekov
-	Posudzovanie materiálneho a priestorového vybavenia lekárne, výrobcu liekov, veľkodistributérov liekov a zdravotníckych pomôcok a poskytovateľa lekárenskej starostlivosti,
-	Schvaľovanie  zdravotníckych pomôcok 
-	Laboratórna kontrola liekov a liečiv
-	Inšpekcia Správnej výrobnej praxe, Správnej veľkodistribučnej praxe, Správnej lekárenskej praxe  a Správnej klinickej praxe
-	Dozor nad bezpečnosťou liekov a sledovanie nežiadúcich účinkov liekov
-	Informatika v oblasti liekov
-	Vypracovávanie liekopisu a farmaceutického kódexu 
-	Kontrola reklamy  na lieky

	Laboratórna kontrola liekov je zameraná predovšetkým na hodnotenie kvality liekov domácich a zahraničných farmaceutických výrobcov. Na regionálnej úrovni vykonávajú kontrolnú činnosť kontrolné laboratóriá ŠÚKL. Ich hlavná zodpovednosť je za kontrolu kvality individuálne a hromadne pripravovaných a vyrábaných liekov, liečiv a pomocných látok. Jednou z najdôležitejších funkcií ŠÚKL je inšpekcia v oblasti správnej výrobnej praxe, správnej veľkodistribučnej praxe, správnej lekárenskej praxe a správnej klinickej praxe.

Vkladanie písomnej informácie pre používateľov do vonkajšieho obalu lieku požaduje smernica EÚ č. 75/319/EHS. Vzhľadom na to, že informácie o liekoch určených pre pacientov musia zabezpečiť zvýšenú úroveň ochrany spotrebiteľa a správne používanie liekov je potrebné, aby písomná informácia pre používateľov obsahovala úplné a pre pacienta zrozumiteľné informácie. Osobitná pozornosť sa musí venovať písomnej informácii pre používateľov pri liekoch, ktorých výdaj je viazaný na lekársky predpis.
Podobne ako krátky obsah charakteristických vlastností lieku aj písomná informácia pre používateľov má presne určené členenie a požiadavky na rozsah informácií.
	
Reklamu na lieky je potrebné podľa kritérií Európskej únie (smernica č. 92/28/EHS) chápať v širších súvislostiach. Pod pojmom reklama na lieky sa rozumie každá forma získavania zákazníkov, prieskumu trhov alebo nabádania, ktoré smeruje k podporovaniu predpisovania, výdaja, predaja alebo spotreby liekov.
V SR reklamu na lieky vymedzuje zákon č. 47/2001 Z. z. o reklame. V zákone sú vymedzené základné kritériá povolenej reklamy a kontrolu reklamy. Napríklad musí obsahovať firemný názov lieku a názov liečiva alebo liečiv, ktoré liek obsahuje, ďalej nevyhnutné informácie o správnom používaní lieku, výzvu na pozorné prečítanie písomnej informácie o lieku.
Reklama na lieky nesmie oslovovať osoby do 18 rokov, prirovnávať liek k potravinám alebo kozmetickým výrobkom, ponúkať zistenie diagnózy alebo určenie liečby bez predchádzajúceho lekárskeho vyšetrenia s odporúčaním na použitie určitého lieku alebo vytvárať dojem, že bezpečnosť alebo účinnosť lieku je viazaná na skutočnosť, že ide o prírodnú látku. 
Regulovaná je reklama určená pre zdravotníckych pracovníkov. Reklamu môže objednať len držiteľ rozhodnutia o registrácii lieku. Reklamu pre odbornú verejnosť môžu vykonávať len výrobcami liekov určené osoby spôsobilé na zaobchádzanie s liekmi. Určuje sa povinnosť, aby informácie o liekoch poskytovali odbornej verejnosti iba kvalifikované osoby a aby tieto osoby odovzdali prijímateľovi informácie stručný prehľad charakteristických vlastností lieku, ktorý sa schvaľuje pri registrácii lieku a obsahuje len objektívne, overiteľné a nezávislé informácie.
Zákon o reklame pamätá na zabezpečenie kontroly šírenej reklamy, ktorú vykonáva ŠÚKL. Ak orgán vykonávajúci kontrolu reklamy zistí, že pri reklame sa porušili ustanovenia zákona o reklame, reklamu zakáže a MZ SR môže uložiť objednávateľovi reklamy pokutu až do výšky 1 mil. Sk.

Integrované úsilie zdravotníctva

Ministerstvo zdravotníctva SR prijalo nové organizačné prístupy decentralizáciou riadenia na samosprávne kraje a obce. Na úseku zdravotnej starostlivosti prechádzajú na VÚC s účinnosťou od 1.7.2001 rozsiahle právomoci v oblasti povoľovania činnosti neštátnych zdravotníckych zariadení, ďalej vedenie registra zdravotníckych zariadení, zriaďovanie stredných zdravotníckych škôl v súlade s ustanovenou sieťou a ďalšie. Ďalej prechádza od 1.1.2001 kompetencia štátneho okresného lekára na schvaľovanie ordinačných hodín neštátnych zdravotníckych zariadení na príslušnú obec. Ďalej od 1. 1. 2001 prechádzajú na vyššie územné celky aj činnosti na úseku humánnej farmácie, najmä v oblasti vydávania povolení na zriadenie lekárenskej starostlivosti, odborného usmerňovania poskytovania lekárenskej starostlivosti a výkonu kontroly v zariadeniach lekárenskej starostlivosti.

Citovaný zákon tiež obsahuje ustanovenia o decentralizácii zdravotníckych zariadení, ktoré budú realizované s účinnosťou od 1.1.2003. Pôsobnosť na zriaďovanie nemocníc s poliklinikou II. typu prechádza na príslušný vyšší územný celok a pôsobnosť na zriaďovanie polikliník, nemocníc I. typu a nemocníc s poliklinikou I. typu prechádza na príslušnú obec (s výnimkou zdravotníckych zariadení, ktoré sú zahrnuté do privatizácie podľa osobitného predpisu).

Okrem toho Ministerstvo zdravotníctva SR spolupracovalo na vypracovaní zákona o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov a novely zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby, ktoré umožňujú prehĺbenie decentralizácie riadenia zdravotníckych zariadení a zvýšenie autonómie samosprávnych orgánov a riadiacich orgánov zdravotníckych zariadení v riadení a organizácií činnosti. Ministerstvo zdravotníctva spolupracovalo s Ministerstvom pre správu a privatizáciu národného majetku SR a Ministerstvom spravodlivosti SR na vypracovaní zákona o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby /ďalej len Transformačný zákon/ a novely zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby.
Obidva zákony boli schválené v Národnej rade Slovenskej republiky 18. decembra 2001. Transformačný zákon obsahuje osobitné ustanovenia upravujúce postup týkajúci sa zdravotníckych zariadení a nadväzujúca novela zákon o neziskových organizáciách nadväzuje na tento zákon úpravou problematiky tzv. prioritného majetku a ďalších súvisiacich skutočností. V nadväznosti na prijatie týchto predpisov sa realizuje transformácia zdravotníckych zariadení na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby, a to na základe uznesení vlády SR č. 364 z 10. 4. 2002 a 410 zo 17. 4. 2002, ktorými schválila zoznam zdravotníckych zariadení, ktoré budú transformované na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby k 1. 7. 2002. Ide o 15 nemocníc I. typu (mestské nemocnice) a nemocníc II. typu (okresné nemocnice), ktoré budú transformované na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby.
Transformačný proces štátnych zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti sa zavŕši k 1. januáru 2003. Zostávajúce nemocnice I. typu (mestské nemocnice) a nemocnice II. typu (okresné nemocnice) v celkovom počte 45 prejdú pod miestnu alebo regionálnu samosprávu. Táto transformácia umožní aj vstup iných zdrojov na financovanie ich prevádzky, ako sú zdroje zdravotného poistenia, t.j. zdroje miestnej alebo regionálnej samosprávy a zdroje podnikateľských subjektov. V zriaďovateľskej pôsobnosti MZ SR po 1. 1. 2003 zostáva 15 nemocníc, ide o nemocnice III. typu (krajské nemocnice) vrátane nemocníc fakultných.

Čo sa týka zabezpečenia integrácie služieb zdravotnej starostlivosti, pripravovaný zákon o zdravotníckych zariadeniach obsahuje ustanovenia o vytvorení zdravotníckych zariadení jednodňovej starostlivosti, o spoločnej zdravotníckej praxi a podobne, ktoré vznik integrovaných činností umožňujú. Oproti doterajšej právnej úprave vypĺňa vákuum právnej úprave týkajúcej sa definícií jednotlivých druhov zdravotníckych zariadení, čím sa tiež vytvára báza pre integráciu činností rovnakého alebo podobného charakteru. Návrh zákona tiež obsahuje splnomocňujúce ustanovenie na vydanie vyhlášky MZ SR o minimálnej sieti zdravotníckych zariadení, čo rovnako v konkrétnej realizácii vplýva na integráciu činností.  

Vzdelávanie

Vzdelávanie je jedným z nástrojov na realizácie štátnej politiky zdravia. Uskutočňuje sa jednak inštitucionálnou a jednak neinštitucionálnou formou. Z inštitucionálneho vzdelávania je najdôležitejšie vzdelávanie tzv. školopovinnej mládeže v školách. Rezort školstva sa snaží implantovať poznatky o zdraví, jeho ochrane a prevencii chorôb do osnov predmetov s týmto vecným zameraním prakticky na všetkých stupňoch škôl. Významné je vzdelávanie predškolákov podľa nového Programu výchovy a vzdelávania. Dá sa povedať, že či už priamo alebo nepriamo, sa výchova a vzdelávanie detí predškolského veku týkajú z veľkej časti zdravia, zručností potrebných pre život počínajúc elementárnymi hygienickými návykmi a socializácie dieťaťa.
V školskom veku sú to predovšetkým predmety biologickej orientácie, ale existujú aj mnohé osnovy schválené MŠ SR pre nepovinné predmety, ako Prvá pomoc, Výchova k manželstvu a rodičovstvu, Ochrana človeka a prírody, Environmentálna výchova a ďalšie, ktoré významne prispievajú k podpore zdravia budúcich generácií.
Vzdelávanie vysokoškolákov a dospelej populácie sa realizuje formou zdravotnej výchovy najmä pôsobením prostriedkov masovej komunikácie, tlače,  rozhlasu a televízie a špecializovaných inštitúcií, ako Akadémia vzdelávania, alebo Centrum ďalšieho a celoživotného vzdelávania Univerzity Komenského v Bratislave. 
Vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov zabezpečuje Slovenská postgraduálna akadémia medicíny (SPAM). Nariadenie vlády SR č. 157/2002 Z.z. o ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve upravuje podmienky ďalšieho inštitucionálneho vzdelávania (získanie špecializácie) so zameraním na podporu a ochranu zdravia v každej kategórii pracovníkov v zdravotníctve. V kategórii lekár sú do sústavy špecializačných odborov zaradené okrem epidemiológie, hygieny detí a mládeže, hygieny výživy, životného prostredia, ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením, výchovy k zdraviu a pod. tiež odbory verejného  zdravotníctva.
V kategórii sestra je zavedený nový špecializačný odbor Ošetrovateľstvo v zdraví pri práci zameraný na prevenciu zdravia pri práci a limitáciu negatívnych vplyvov pracovného prostredia. Vyššie uvedené nariadenie upravuje aj  sústavné ďalšie vzdelávanie organizované v spoluprácii Slovenskej postgraduálnej akadémie medicíny, profesijných organizácií, odborných spoločnosti, ktoré začleňujú vzdelávacie aktivity v oblasti podpory a ochrany zdravia.  

Medializácia

Podmienkou úspešnosti štátnej politiky zdravia je prenos informácií k občanovi formou medializácie. Každá pripravovaná aktivita, projekt alebo program, ktorých realizácia si vyžaduje zapojenie širokých vrstiev spoločnosti, či už ide o štátnu alebo neštátnu sféru a hlavne verejnosť, je propagovaná prostredníctvom tlačových besied konaných na MZ SR, rozhlasovým vysielaním a formou tlače.

Partnerstvo

Politika zdravia sa opiera o širokú sieť vládnych i mimovládnych organizácii a inštitúcií, záujmových skupín, obcí, škôl, súkromných spoločností, cirkví, vedeckých spoločností, médií. Partnerstvo na úrovni rezortov vlády spolupracuje na plnení úlohách vlády SR. Partnerstvo vytvorené na úrovni samosprávy a iných spoločenských skupín sa zaoberá riešením lokálnych  problémoch za spoluúčasti mimovládnych organizácií a hlavne za účasti verejnosti. Ako vhodná forma spolupráce sa javí spolupráca vládnych a mimovládnych organizácií a verejnosti pri identifikovaní prioritných problémov na národnej i miestnej úrovni a tiež pri príprave a realizovaní projektov, ktoré daný problém riešia.

Realizovanie Štátnej politiky zdravia SR v rezortoch

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR 

V rezorte Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR sú rozpracované najmä tretia priorita Štátnej politiky zdravia  -  zdravie mládeže a ôsma priorita Štátnej politiky zdravia  -  zdravé a bezpečné prostredie.
Prvky politiky zdravia boli uplatňované priamo vo výchovno-vzdelávacom procese, ako aj v rámci výchovy mimo vyučovania pri organizovaní voľného času žiakov.
Vo výchovno-vzdelávacom procese bol vytváraný priestor pre získavanie vedomostí a aktivít na podporu zdravia a zdravého životného štýlu najmä na humanitne a spoločenskovedné orientovaných predmetoch. Žiaci tu získavali vedomosti o svojom tele a reprodukčnom zdraví, základy výchovy k manželstvu a rodičovstvu. Žiaci mali možnosť navštevovať aj nepovinný predmet “základy rodinnej výchovy”.
V rámci odborných predmetov žiaci získavali základy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, boli upozorňovaní na zdravotné riziká spojené s používaním omamných látok a niektorých chemikálií (napr. riedidiel, lepidiel).
V súlade s Národným programom boja proti drogám do roku 2003 s výhľadom do roku 2008 sa aktualizuje na SOUs Program boja proti drogám. Ďalej sa na SOUs realizuje projekt Školy podporujúce zdravie.
Od 1. júla 2001 boli SOUs z rezortu Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja delimitované na Krajské úrady, ktoré ako nástupnícke organizácie rezortu v Štátnej politike zdravia – zdravie mládeže mali pokračovať.

1. Zdravé a bezpečné prostredie

Ochrana životného prostredia a úrovne bývania je v rezorte výstavby a regionálneho rozvoja SR zabezpečovaná najmä v oblastiach:
-	zdravotne nezávadné stavebné výrobky
-	zdravé prostredie priemyslu stavebných látok
-	zlepšenie vnútornej pohody pobytu osôb v bytoch cestou obnovy budov
-	monitorovanie bytov s cieľom odstránenia negatívnych činiteľov
-	bývanie zdravotne postihnutých občanov

Problematiku ochrany životného prostredia má MVRR SR rozpracovanú v dokumente Environmentálna politika rezortu. V ňom sú rozpracované jednotlivé zložky životného prostredia, ktoré majú dopad aj na zdravie obyvateľstva. Priebežná informácia o jej plnení bola prerokovaná v porade vedenia ministerstva v decembri 2001, bolo konštatované, že prijaté úlohy sa plnia.
Predmetom informácie boli opatrenia v oblasti ovzdušia, odpadov, odpadových vôd, prírodnej rádioaktivity v podloží a v stavebných materiáloch, stavebných výrobkoch, hlučnosti a tiež zvyšovania informovanosti v oblasti tvorby a ochrany životného prostredia. Prijaté úlohy sa plnia.

MVRR  SR ako orgán dozoru nad preukazovaním zhody stavebných výrobkov a technickým osvedčovaním v zmysle zákona č. 90/1998 Z.z. v znení neskorších predpisov spolupracovalo s Ministerstvom zdravotníctva SR – hlavným hygienikom pri zabezpečovaní požiadavky vhodnosti stavebných výrobkov z hľadiska hygieny a ochrany zdravia. Od 1. 1. 2002 patrí táto problematika do pôsobnosti autorizovaných osôb.

V oblasti vytvárania predpokladov na zlepšenie bývania v mestskom a vidieckom prostredí vytváraním podpory obnovy bytového fondu je vypracovaná Koncepcia štátnej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010, ktorá vytvára rámec pre tvorbu nástrojov bývania na podmienky trhového hospodárstva. Na základe tejto Koncepcie MVRR SR stimuluje investovanie do bytovej výstavby a obnovy bytového fondu, aktívne sa podieľa na podpore financovania vo verejnom a nájomnom bytovom sektore, na podpore financovania odstraňovania systémových porúch bytových domov a technickej infraštruktúry podmieňujúcej výstavbu a užívanie nových bytov. 

MVRR SR podporuje aj riešenie vedecko-technických projektov zameraných  na problematiku obnovy bytových stavieb, najmä z aspektu systémových porúch budov postavených hromadnými formami výstavby.

Prostredníctvom ŠFRB, ako aj orgánov miestnej štátnej správy MVRR SR vytvára podmienky pre dokončovanie bezbariérových bytov pre ťažko telesne postihnutých občanov vyčlenením finančných prostriedkov a nenávratnými úvermi.

Úlohy sa zabezpečujú aj v starostlivosti zachovania a zlepšovania zdravotného stavu zamestnancov ministerstva formou preventívnych prehliadok, stravovania a ochrany zdravia pri práci. 

Ministerstvo hospodárstva SR

Rezort hospodárstva SR v súčasnosti  plní  v rámci Štátnej politiky zdravia  opatrenia  v týchto oblastiach:

Zdravie mládeže - vplyv na zdravie mládeže v SOU

Ministerstvo hospodárstva SR do 30.06.2001 bolo zriaďovateľom 129 stredných odborných učilíšť a 7 stredísk praktického vyučovania (ďalej len SOU a SPV) a priamo ukladalo opatrenia z tejto oblasti prostredníctvom záverov z porád s riaditeľmi SOU a vedúcimi SPV  a kontrolovalo ich plnenie.

  Z uvedeného  obdobia vyplýva, že  SOU a SPV v gescii MH SR 
-	dodržiavali a vytvárali podmienky pre zabezpečenie povinnej telesnej výchovy v rozsahu 2 hodín týždenne. Objekty škôl, ktoré nemali vlastné telocvične, realizovali hodiny povinnej telesnej výchovy v prenajatých priestoroch iných druhov stredných škôl, resp. v základných školách. V rámci výchovy mimo vyučovania, resp. nepovinného predmetu športové hry žiaci mali možnosť sa realizovať najmä v kolektívnych športoch, ale využívali aj posilňovne, prípadne bazény, a to pod vedením  inštruktorov telesnej výchovy alebo vychovávateľov,
-	v rámci prevencie a boja proti drogám, vyplývajúcich aj z Národného programu  boja proti drogám v každom SOU a SPV sa organizovali prednášky a besedy s odborníkmi z tejto oblasti, rozšírené o možnosť kladenia konkrétnych otázok zo strany žiakov,
-	zabezpečili účasť na súťažiach odborných vedomostí a praktických zručností a prehliadkach záujmovej činnosti, ktoré MH SR každoročne vyhlasuje,
-	zvýšenú pozornosť venovali žiakom  z prostredia ohrozeného sociálnopatologickými javmi, u ktorých sa predpokladá zvýšené riziko drogovej závislosti, a to najmä ich zapájaním do aktivít v rámci výchovy mimo vyučovania na základe ich záujmu, ale aj individuálnym prístupom zo strany triedneho učiteľa, majstra odbornej výchovy  a výchovného poradcu. Treba však konštatovať, že vynaložené úsilie pedagogických zamestnancov sa nie  vždy odzrkadlilo na správaní a prospechu žiakov,
-	výchova k manželstvu a rodičovstvu bola zabezpečovaná spravidla 5-dňovými kurzami, resp. zapracovaním tejto problematiky vo vybraných tématických celkoch všeobecno-vzdelávacích predmetov  učebných a študijných odborov, ako aj besedami a prednáškami v rámci výchovy mimo vyučovania na tému príprava na manželstvo a rodičovstvo.

   Ministerstvo hospodárstva SR prostredníctvom Inštitútu zahraničného obchodu a vzdelávania Bratislava uskutočnilo v roku 2000 a 2001 preškolenie pedagogických zamestnancov SOU a SPV – zamestnancov prvého kontaktu prevencie drogových závislostí.  Vzdelávanie ukončilo a certifikát obdržalo takmer 150 pedagogických zamestnancov, ktorí vo svojich SOU a  SPV  pôsobia ako koordinátori pre drogové závislosti. Vzdelávanie sa uskutočnilo v dvoch sústredeniach s počtom 70 hodín.
   Kontrola plnenia uvedených úloh bola zabezpečená  nielen kontrolami, ale aj zhodnotením ich plnenia na záver každého školského roka, ktoré bolo súčasťou celkového hodnotenia práce školy, predkladané Ministerstvu hospodárstva SR.
    Aj napriek tomu, že Ministerstvo hospodárstva SR v súčasnosti už nie je zriaďovateľom SOU a SPV, vyhlásilo spolu s  Ministerstvom školstva SR aj v školskom roku 2001/2002 súťaže odborných vedomostí a praktických zručností vo vybraných učebných a študijných odboroch a  súťaž Mladý módny tvorca, ktorá sa pri príležitosti Svetového dňa boja proti drogám uskutočnila  v dňoch 6. – 8. 6. 2002 v Banskej Bystrici.
   Pri tvorbe návrhov základných pedagogických dokumentov nových učebných a študijných odborov, resp. pri inovácii doteraz platných Ministerstvo hospodárstva SR sa  podieľa na ich spracovaní, úprave a doplnení, pričom dbá, aby oblasť zdravia mládeže bola v plnom rozsahu dodržaná.

Zdravé a bezpečné prostredie - vplyv na zdravé a bezpečné prostredie v oblasti zabezpečenia zdravotne bezchybných potravín a minimalizácie znečistenia ovzdušia

Výrobné náklady diétnych potravín sú v porovnaní s bežnými potravinami mimoriadne vysoké, výroba napr. 1 kg diétnych cestovín stojí 160 až 166 Sk, diétnej múky 66 až 80 Sk a detskej krupice až 120 Sk. Vzhľadom na skutočnosť, že na tieto diétne potraviny sú odkázané prevažne malé deti z mladých, finančne nezabezpečených rodín, je v záujme ochrany zdravia týchto detí potrebné dotovať spotrebiteľské ceny krytím určitej časti výrobných nákladov.
Rezort hospodárstva SR zabezpečuje prostredníctvom svojej rozpočtovej kapitoly dotáciu na krytie rozdielov medzi výrobnou a spotrebiteľskou cenou základných diétnych potravín pre chorých na coeliakiu a fenylketonúriu v objeme 3,5 mil. Sk ročne. Z uvedeného objemu bolo napríklad v roku 2001 pre zdravotne postihnutých občanov SR v dotovaných cenách dodaných celkove 3 860 kg jemných cestovín (niťovky, špagety, zvitky), 8 449 kg ostatných prívarkových cestovín (kolienka, mušle, rezance a pod.), 45 427 kg múčnych zmesí, 838 kg detskej diétnej krupice, 316 kg bezlepkového chleba a 206 kg diétnych oblátok. 
Ministerstvom financií SR každoročne uvoľňovaná dotácia vo výške 3,5 mil. Sk však   v posledných rokoch nepostačuje, a preto sekcia ochrany spotrebiteľa, obchodu a služieb požiadala ekonomický odbor MH SR o preskúmanie možností zvýšenia dotácie na rok 2002 na 4,5 mil. Sk. Na úroveň zásobovania zdravotne postihnutých občanov v predchádzajúcich rokoch nepriaznivo pôsobilo najmä týchto niekoľko dôvodov:
Predovšetkým trvalo rastie počet evidovaných zdravotne postihnutých občanov. Z pôvodných 1 500 v roku 1993 je ich súčasný evidovaný stav na úrovni 3 500 s predpokladom nárastu na minimálne 4 000 do konca tohto roku. Počet evidovaných a zásobovaných pacientov bol v tomto roku zvýšený tiež rozšírením diagnostikovaných chorôb fenylketonúria a coeliakia o novo zaradenú chronickú renálnu insuficienciu.
Veľmi závažným faktorom znižujúcim objem dodávok diétnych dotovaných potravín je trvalý rast cien surovinových a energetických vstupov do procesu výroby potravín. Vo finančnej oblasti od januára t. r. negatívne pôsobí aj novela zákona o DPH, na ktorej základe musí príjemca dotácie z celkového objemu dotácie odviesť DPH vo výške 10 %, čo o túto čiastku priamo znižuje objem dotácie (cca 350 000 Sk).
V daných súvislostiach považujeme zvýšenie objemu dotácie z 3,5 na 4,5 mil. Sk ročne za bezpodmienečne nutné.
Dotácia sa poskytuje firme Novalim s. r. o., ktorá je špecializovaným výrobcom celého sortimentu základných potravín pre chorých na coeliakiu, fenylketonúriu a chronickú renálnu insuficienciu. Vyrobené potraviny sú na základe objednávok zasielané distribútorom, a to firme Dipondt Bardejov, ktorá zabezpečuje zásielkový predaj pre celú SR a predajni Raciola Bratislava, ktorá realizuje priamy predaj. Priamy i zásielkový predaj je realizovaný tiež vo výrobnom závode v Horných Hámroch.
Všetky tieto distribučné cesty sú striktne podmienené lekárskym potvrdením o diagnostikovaní niektorej z uvedených chorôb a predpísaním potrebného diétneho stravovania. Dodržiavanie podmienky čerpania dotácie iba na základe lekárskeho odporučenia je kontrolované štvrťročne pracovníkmi MH SR vo výrobnom závode i v distribučných podnikoch.

Legislatíva - tvorba legislatívy, dotýkajúca sa podpory a ochrany zdravia obyvateľstva

MH SR v priebehu roku 2001 vypracovalo nasledovné právne predpisy dotýkajúce sa ochrany zdravia obyvateľstva:
-	Zákon č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a prípravkoch v znení zákona č. 128/2002 Z. z.
-	Vyhláška MH SR č. 330/2001 Z. z. podrobnosti o požiadavkách na aerosolové rozprašovače.
-	Vyhláška MH SR č. 331/2001 Z. z. podrobnosti o klasifikácii a označovaní di (2-etylhexyl) ftalatu.
-	Vyhláška MH R č. 401/2001 Z. z. o podrobnostiach o postupe pri dovoze alebo vývoze vybraných nebezpečných chemických látok a vybraných nebezpečných chemických prípravkov, ktorých uvedenie na trh je obmedzené pre ich účinky na život a zdravie ľudí a na životné prostredie a o podrobnostiach o postupe pri dovoze alebo vývoze vybraných nebezpečných chemických prípravkov, ktoré sú predmetom predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení.
-	Výnos MH SR č. 7/2001, ktorým bol určený zoznam nebezpečných chemických látok a vybraných nebezpečných chemických prípravkov, ktorých uvedenie na trh je obmedzené pre ich účinky na život a zdravie ľudí a na životné prostredie a zoznam vybraných nebezpečných chemických prípravkov, ktoré sú predmetom predbežného súhlasu po predchádzajúcom ohlásení.
-	Výnos MH SR č. 8/2001, ktorým je vydaný zoznam chemických látok nepodliehajúcich oznámeniu. odbúrateľnosti povrchovo aktívnych látok v pracích prostriedkoch a v čistiacich.
-	Vyhláška MH SR č. 423/2001 Z. z. o podrobnostiach o metódach kontroly biologickej prostriedkoch a o požiadavkách pri ich uvádzaní na trh.
-	Vyhláška MH SR č. 511/2001 Z. z. o hodnotení rizík existujúcich chemických látok a nových chemických látok na život a zdravie ľudí a na životné prostredie.
-	Vyhláška MH SR č. 515/2001 Z. z.  o podrobnostiach o obsahu tvorby bezpečnostných údajov.

V roku 2002 boli vypracované nasledovné právne predpisy:
-	Návrh zákona o zaobchádzaní s chemickými látkami, ktoré možno zneužiť na nezákonnú výrobu omamných látok a psychotropných látok a  o zmene niektorých zákonov. Predmetný návrh zákona bol vypracovaný v súčinnosti s MZ SR, MV SR a Colným riaditeľstvom SR. V súčasnej dobe bol návrh zákona odovzdaný na Úrad vlády SR a bude predmetom rokovania Legislatívnej rady vlády SR a následne vlády SR.
-	Vyhláška MH SR č. 65/2002 Z. z. o postupe pri overovaní zásad správnej laboratórnej praxe a ich dodržiavanie, podrobnosti o vydávaní a zrušení osvedčenia správnej laboratórnej praxe a postup kontroly dodržiavania zásad správnej laboratórnej praxe.
-	Vyhláška MH SR č. 67/2002 Z. z., ktorou sa vydáva zoznam vybraných chemických látok a vybraných chemických prípravkov, ktorých uvedenie na trh a používanie je obmedzené alebo zakázané.
-	Výnos MH SR č. 2/2002 na vykonanie zákona č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkov.

Vzdelávanie - vzdelávanie pracovníkov MH SR v oblasti ochrany vlastného zdravia formou prednášok o prevencii najčastejších závažných ochorení a zabezpečenie pravidelných lekárskych prehliadok

Rezort inicioval a dohodol so Štátnym zdravotným ústavom  SR medicínske prednášky na témy prevencie najčastejšie sa vyskytujúcich ochorení v súčasnej spoločnosti, ako sú srdcovo-cievne ochorenia, nádorové ochorenia, úrazy, ochorenia tráviacej, či dýchacej sústavy, prednášky o racionálnej výžive, zníženie hmotnosti, boj proti alkoholu, fajčeniu a drogám. Prednášky na dané témy boli naplánované s diskusiou pre 6 skupín po 56 zamestnancov, spolu 328 zamestnancov. Každá skupina mala absolvovať štyri vyučovacie jednotky po 45 minút v dvoch 90 minútových blokoch v priestoroch MH SR. Termín prednášok bol niekoľkokrát preložený z dôvodu neúčasti prednášateľov - lektorov zo Štátneho zdravotného ústavu aj napriek bohatej účasti pracovníkov MH SR. S poľutovaním musíme konštatovať, že plánované prednášky, na ktoré rezort hospodárstva vyčlenil aj finančné prostriedky z rozpočtu, sa neuskutočnili, aj keď došlo k  písomnej dohode medzi MH SR a ŠZÚ SR. 

Rezort hospodárstva SR v  spolupráci s Onkologickým ústavom sv. Alžbety zabezpečil pre svoje štátne zamestnankyne nad 50 rokov preventívnu zdravotnú prehliadku so zameraním na prevenciu onkologických ochorení. Uvedená preventívna prehliadka spočíva v internom, očnom, urologickom, otolaryngologickom vyšetrení, gynekologickom vyšetrení, vrátane mamografie a v sonografickom vyšetrení brušnej dutiny. Preventívna prehliadka  sa realizuje podľa časového harmonogramu ústavu a  nášho služobného úradu  počnúc júnom 2002. MH SR vyčlenilo na tento účel finančné prostriedky z rozpočtu.      

Ministerstvo financií SR

Na štátnej politike zdravia v podmienkach rezortu MF SR sa zúčastnili okrem MF SR Správy finančnej kontroly Bratislava, Zvolen, Košice, Colné riaditeľstvo SR, Daňové riaditeľstvo SR za spoluúčasti odborových organizácií.

1.	Zdravotná starostlivosť o zamestnancov

Základná zdravotná starostlivosť je zamestnancom rezortu MF SR poskytovaná v rámci platného liečebného poriadku obvodnými lekármi alebo podľa vlastného výberu. Odborné lekárske vyšetrenia boli aj v organizáciách rezortu uskutočňované v rámci prevencie individuálne vzhľadom na zdravotný stav. Špeciálne zdravotné prehliadky boli zabezpečené pre vodičov z povolania a vodičov referentských vozidiel. Novoprijatí zamestnanci Správy finančnej kontroly Košice – kontrolóri absolvovali aj písomný psychologický test.
MF SR zabezpečuje pre svojich zamestnancov, ale aj zamestnancov Správy finančnej kontroly Bratislava, Zvolen, Košice, daňovú a colnú správu liečebné a kúpeľné pobyty v Trenčianskych Tepliciach. Podľa doterajších skúseností možnosť takejto liečby sa dostatočne využíva.

2.	Sociálna starostlivosť o zamestnancov

V rámci možností jednotlivých organizácií rezortu MF SR sú vytvárané optimálne podmienky na zabezpečenie vhodného bezpečného pracovného prostredia. Sú zariaďované vhodným kancelárským nábytkom a vhodným osvetlením.
Správa finančnej kontroly Zvolen v roku 2001 uskutočnila preškolenie všetkých zamestnancov z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
V rámci rekreačnej starostlivosti sa zamestnanci zúčastňujú rekreačných pobytov vo vlastných rekreačných zariadeniach, ale aj vo VDZ Ministersta Financií SR v Tatranskej Lomnici a Trenčianskych Tepliciach.
Správy finančnej kontroly každoročne organizujú športové podujatia a rôzne súťaže medzi zamestnancami správ finančnej kontroly.
Colné úrady organizovali futbalové zápasy, volejbalové turnaje, stolnotenisové turnaje, súťaže v plávaní a v orientačnom behu.

3.	Zdravá výživa zamestnancov

V súlade s kolektívnymi zmluvami organizácie rezortu MF SR zabezpečujú závodné stravovanie v stravovacích zariadeniach, alebo zmluvným spôsobom formou stravných lístkov. Vo väčšine stravovacích zariadení je možnosť výberu diétnych, vegetariánskych a biologicky vhodných jedál. Taktiež je poskytovaný finančný príspevok na stravovanie zo zdrojov sociálneho fondu, ako aj z rozpočtov organizácií.

4.	Ochrana nefajčiarov a prevencia drogových závislostí
     
Súčasťou zdravotnej starostlivosti je aj dodržiavanie zákazu fajčenia na pracoviskách. Osvetovou činnosťou, obmedzovaním fajčenia, vytváraním nefajčiarskych pracovísk sa jednotlivé organizácie rezortu snažia docieliť zníženie celkového počtu fajčiarov na pracoviskách.
Na Správe finančnej kontroly Košice a Zvolen sú vyhradené priestory pre fajčiarov, ktoré sú dostatočne vetrateľné.
Z dôvodu zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je pozornosť venované taktiež prevencii drogových závislostí, šíreniu drogových závislostí, vrátane alkoholu.

5.	Osvetová a propagačná činnosť

Správy finančnej kontroly odoberajú mesačník “Zdravie”, ktorý je dostupný všetkým zamestnancom. Jedná organizácia pripravila pre svojich zamestnancov odbornú prednášku so zameraním na zlepšenie postoja zamestnancov k svojmu zdraviu.
Osvetová a propagačná činnosť je dôležitou súčasťou tohto programu, pretože vedie zamestnancov k uvedomeniu si vlastnej zodpovednosti za svoje zdravie.

Hlavnou úlohou je zabezpečiť dobrý zdravotný stav zamestnancov, ako aj vytváranie zdravého pracovného prostredie a spôsobu života zamestnancov s cieľom obmedzenia výskytu chorôb a poškodenia zdravia. 
Podpora zdravia je proces umožňujúci zamestnancom zlepšiť kontrolu nad svojim zdravotným stavom.

Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Strategickým cieľom poľnohospodárstva  v oblasti politiky zdravia je zabezpečenie dostatočnej produkcie potravín, a to potravín, ktoré kvalitou i zdravotnou bezpečnosťou zodpovedajú európskym predpisom. Realizácia uvedeného cieľa sa zabezpečuje prostredníctvom 17 úloh. 
	Rezort podporuje realizáciu štátnej politiky zdravia, najmä na úseku bezpečnosti potravinového reťazca od pestovania poľnohospodárskych plodín až po predaj a spotrebu, na úseku bezpečnosti a ochrany zdravia, pracovného prostredia, životného prostredia. Aktívne sa podporila spotreba mlieka – “akcia školské mlieko”. Pri súťažiach kvality sa pri oceňovaní zohľadňuje inovácia v smere produkcie potravín, ktoré majú preventívne pozitívny vplyv na zdravie spotrebiteľov.
	Štátna politika zdravia bola zapracovaná i do oficiálnych materiálov Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory.

Poľnohospodárstvo a potravinárstvo

1. Postupne zabezpečovať realizáciu schválených rozvojových programov pestovania vybraných rastlín.

Rozvojové programy pestovania vybraných rastlín  obsahujú opatrenia na stimuláciu špecializácie, rajonizácie a koncentrácie poľnohospodárskej výroby,  v ktorých rámci sa tiež každoročne vydávajú odporučené osevy obilnín a olejnín. 
V roku 2001 sa zaznamenal výraznejší vzostup produkcie obilnín a olejnín. Úroda cukrovej repy tiež pokryla potreby výrobcov cukru. U zemiakov, ktorých úrodu ovplyvnilo počasie sa splnili úlohy na 90%. Z pohľadu politiky zdravia sa po kvalitatívnej stránke zvýšil podiel potravinárskych pšeníc, nových odrôd sladovníckych jačmeňov a zlepšila sa odrodová skladba zemiakov, ktoré sú vhodnejšie na kuchynskú úpravu i skladovanie. 
Dotáciami sa podporila realizácia rozvojových programov šľachtenia, pestovania ovocia a zeleniny i nákup technológií na pozberovú a trhovú úpravu, vrátanie budovania skladov s riadenou atmosférou, a tiež činnosť odbytových organizácií výrobcov.
Napriek miernemu zaostávaniu v produkcii niektorých kultúr sa predpokladá, že stanovené ciele rozvojových programov pestovania vybraných rastlín sa do roku 2005  splnia.

2. Vytvárať podmienky na pokrytie dopytu po produktoch ekologického poľnohospodárstva.

V roku 2001 sa pokračovalo v dotačnej podpore pre poľnohospodárov, ktorí sú v dvojročnom prechodnom období konverzie na ekologické poľnohospodárstvo. Na tento účel vyplatil rezort pôdohospodárstva viac ako 14 mil. Sk. 
V hodnotenom období sa uskutočnilo viacero rozhlasových vystúpení zástupcov rezortu  aj producentov ekologických potravín s cieľom propagácie ich spotreby, keďže doteraz sa vyváža viac ako 95% ekoproduktov v surovom nespracovanom stave. Napriek uvedenej skutočnosti sa v SR vyrába 30 biopotravín.
Rozpracovala sa príprava legislatívnych predpisov týkajúcich sa ekologického poľnohospodárstva a výroby biopotravín, ktoré budú akceptovať legislatívu EÚ. 

3. Podporovať produkciu poľnohospodárskych výrobkov určených na priemyselné spracovanie prednostne na imisiami zaťažených územiach.

Kontaminované pôdy sú podľa druhu kontaminácie rozdelené do troch kategórií: B ,C a poškodené magnezitovými imisiami. Sú lokalizované v 13 okresoch v celkovej výmere asi 33 tis. ha. V roku 2001 sa vyrobilo asi 50 tis. ton metylesteru repkového oleja – bionafty.  

4. Pokračovať v monitorovaní a kontrole pestovania a likvidácii nepovolených rastlín.

Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave bol poverený výkonom kontroly pestovania maku a konope. V prípade nepovoleného výskytu konope hlási túto skutočnosť polícii. Tiež eviduje pestovateľov maku s výmerou nad 100m2 pôdy a kontroluje likvidáciu prázdnych makovíc a slamy.

5. V živočíšnej výrobe monitorovať účinnosť vynaložených prostriedkov na protinákazové opatrenia.

Zverozdravotná situácia v SR sa  v roku 2001 nezhoršila z titulu výskytu hromadných ochorení zvierat. Osobitne sa vykonala evidencia výskytu  5 prípadov BSE.  Na BSE a scrapie sa vyšetril hovädzí dobytok zabitý na ľudskú výživu, a to všetky zvieratá nad 30 mesiacov veku a tiež všetky nutne zabité zvieratá staršie ako 24 mesiacov a tiež tie, ktoré uhynuli i dobytok z dovozu. Vyšetrovali sa i krmivá. Ako komponenty do kŕmnych zmesí sa nepoužíva mäsokostná múčka vyrobená z kadáverov, zdochlín a špecifikovaného rizikového materiálu. Na realizáciu uvedených opatrení sa v roku 2001 vynaložilo viac ako 192 mil. Sk. 

6. Podporovať vzdelávacie aktivity rezortných inštitúcií i Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory zamerané na zvýšenie informovanosti verejnosti o trendoch zdravej výživy a kvality poľnohospodárskych surovín a potravín.

Bol realizovaný mesačný propagačný projekt v STV s názvom “Vieme, čo jeme”, ktorá poskytla verejnosti základné informácie o potravinárskych surovinách i výrobkoch, vrátane výživových parametrov jednotlivých komodít. Počas potravinárskeho veľtrhu Agrokomplex 2001 sa pri informačnom pulte poskytovali návštevníkom aj informácie o trendoch zdravej výživy. Bola spracovaná a vydaná propagačná listovka pre spotrebiteľov so zameraním na tradíciu výroby syrov na Slovensku a o charakteristikách hlavných skupín syrov. Uskutočnila sa komplexná kampaň v STV, TA3, Pravde, Roľníckych novinách, atď. na podporu zdravej výživy a so zdôraznením negatívneho vplyvu nadbytku konzumácie tukov a nedostaku spotreby mlieka, ovocia a zeleniny.

7. V spolupráci s rezortom zdravotníctva zdokonaľovať systém potravinového  dozoru v celom reťazci, a to od produkcie poľnohospodárskych surovín, cez chov hospodárskych zvierat, potravinársku výrobu až po predaj hotových výrobkov.

Bol spracovaný a predložený na rokovanie vlády SR návrh zákona na integráciu potravinového dozoru v rezorte pôdohospodárstva. Je reálny predpoklad, že aplikáciou nového zákona sa  odstráni duplicitnosť výkonu kontroly potravín rastlinného a živočíšneho pôvodu a súčasne sa zabezpečí výkon potravinového dozoru v celom reťazci, a to od farmy až po stôl.

8. Naďalej zabezpečovať kontrolu a monitoring cudzorodých látok vo vybraných zložkách potravinového reťazca a vybrané výsledky medializovať aj na internete.

Správa  o sledovaní cudzorodých látok v potravinovom reťazci a o systéme zabezpečovania kvality analýz v rezorte pôdohospodárstva bola prerokovaná na porade vedenia ministerstva pôdohospodárstva v júni 2001. Boli v nej sumarizované výsledky takmer 340 tis. analýz z kontroly cudzorodých látok a čiastkového monitorovacieho systému “Cudzorodé látky v potravinách a krmivách”. Správa bola medializovaná i prostredníctvom internetových stránok ministerstva a Výskumného ústavu potravinárskeho v Bratislave.

Lesné hospodárstvo

9. V novej legislatívnej úprave o lesoch len v najnevyhnutnejšom rozsahu obmedziť  možnosť užívania lesov občanmi a zákazom eliminovať potenciálne možné činnosti súvisiace so všeobecným užívaním lesa. Obmedzenia vyplývajúce pre vlastníkov lesov musia  kompenzovať úhradou ujmy v prospech tých, na ktorých sú vyhlásené, vrátane štátu.

V spracovanom návrhu nového zákona o lesoch sú zohľadnené zámery vyplývajúce z opatrenia vrátane kompenzácie ujmy. V súčasnej dobe je návrh v procese schvaľovania.

10. Pokračovať v monitoringu zdravotného stavu lesov a zisťovaní príčinných súvislostí daného stavu a vývoja. V rámci finančných možností  realizovať ozdravné a preventívne opatrenia v lesných ekosystémoch.

Monitoring zdravotného stavu sa priebežne realizuje na 111 trvalých monitorovacích plochách (TMP) extenzívneho monitoringu a na 8 výskumných plochách intenzívneho monitoringu. Monitoring sa realizuje ako súčasť Informačného systému životného prostredia SR a je realizovaný v súlade s programom UN-ECE ICP Forests a programu EÚ “Paneurópsky program intenzívneho monitoringu”. Ozdravné opatrenia, ktoré sú delené na nápravné a preventívne sa realizovali len v rámci finančných zdrojov Štátneho fondu zveľaďovania lesa SR, ktoré boli na základe realizačných projektov poskytnuté subjektom obhospodarujúcim les na realizáciu preventívnych opatrení. Nápravné opatrenia sa nerealizovali, keďže z prostriedkov ŠFŽP, ktorý mal byť zdrojom financovania, neboli poskytnuté prostriedky.

11. V rámci platnej legislatívy a ekonomických možností zvyšovať výmeru lesov na Slovensku.

Výmera porastovej pôdy LPF vzrástla za roky 2000 a 2001 o cca 6000 ha, najmä z dôvodu prevodu poľnohospodárskych pozemkov porastených lesom, ktoré sú nevhodné pre poľnohospodárske účely a upresňovania údajov z odovzdaných vojenských lesov neštátnym subjektom. Zalesňovanie poľnohospodársky nevyužiteľných plôch sa z  ekonomických dôvodov nerealizovalo.
 
12. Podľa rozpočtových prostriedkov realizovať projekt “Podpora zdravia pri práci v lesnom hospodárstve”.

Program sa realizuje v súlade s uznesením vlády č. 823/2000 k “Harmonogramu realizačných projektov Národného programu podpory zdravia na roky 2001-2003”. S riešením vedecko-technického projektu sa začne v roku 2002. Riešenie projektu sa zameriava na monitorovanie zdravotného stavu a úrovne zdravotnej starostlivosti rizikových skupín pracovníkov lesného hospodárstva, návrh systémových opatrení stimulujúcich oblasť podpory a ochrany zdravia pracovníkov lesného hospodárstva a ovplyvňovanie postojov k zdraviu, zdravotnej uvedomelosti a zdravotného stavu pracovníkov lesného hospodárstva. Finančné prostriedky na rok 2002 sú plánované vo výške 1850 tis. Sk, z toho zo štátneho rozpočtu 1500 tis. Sk. Projekt bude ukončený v roku 2004.

13. Z fondov SAPARD  zabezpečiť realizáciu projektov zameraných  na oblasť ochrany,  obnovy lesov a lesného hospodárstva.

Do 31. 12. 2001 neboli z prostriedkov SAPARD poskytnuté prostriedky. Akreditácia Agentúry SAPARD bola začiatkom roku 2002, kde boli schválené aj kapitoly týkajúce sa lesného hospodárstva. V súčasnosti je etapa predkladania projektov.
	Nad rámec prijatých opatrení uvádzame, že súčasná ochrana zdravia zamestnancov sa zakladá na realizácii opatrení vyplývajúcich z právnych predpisov vo forme:
-	pravidelných lekárskych prehliadok
-	realizácii rekondičných pobytov pre profesie, ktoré spĺňajú zákonné podmienky
-	podpory stravovania a pitného režimu
-	poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov na vykonávanú prácu
-	tam, kde sú splnené podmienky kolektívnej zmluvy, aj očkovanie proti kliešťovej encefalitíde, aj keď sa medzi chorobami z povolania nevyskytla
-	pravidelného monitoringu, kontrole a zisťovaní škodlivých faktorov v pracovnom prostredí a ich postupnom znižovaní, až odstraňovaní v podobe nových technológií
-	pravidelných školení o BOZP
-	v rámci vzdelávania dospelých robotníckych profesií (základné kurzy a opakované školenia) sa podrobne školí o ergonómii a hygiene práce, o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a v rámci toho o príčinách pracovných úrazov a chorôb z povolania a ich prevencii.
Základným problémom, ktorý sa doposiaľ nedarí riešiť v rámci práce s verejnosťou – zamestnancami je prejav nezáujmu zamestnanca chrániť si svoje zdravie a nepodceňovať riziká.

Vodné hospodárstvo

14. a) Zvýšiť zásobovanosť obyvateľstva kvalitnou pitnou vodou tak, aby v roku 2005 sa dosiahol     podiel 85 % obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov a v ďalšom období sa postupne priblížiť úrovni vyspelých štátov EÚ,
b) chrániť zdroje pitnej vody. Prevádzkovať a postupne dobudovať indikačné objekty na kontrolu kvality zdrojov vody pre pitné účely,
c) zamerať činnosť výskumu na ochranu súčasných i perspektívnych zdrojov vody určených na zásobovanie obyvateľstva kvalitnou pitnou vodou.

a)	Výstavba verejných vodovodov s cieľom zvýšenia počtu zásobovaných obyvateľov pokračovala v rámci finančných možností. Financovanie rozostavaných a novozačínaných stavieb sa zabezpečilo z viacerých zdrojov združovaním finančných prostriedkov (štátny rozpočet SR, vlastné zdroje podnikov vodární a kanalizácií a úvermi). 
Je snahou využiť i prostriedky z EÚ z fondov ISPA a PHARE. V štádiu prípravy je niekoľko žiadostí na financovanie z grantu ISPA pre najzaostalejšie oblasti Slovenska v počte zásobených obyvateľov z verejných vodovodov ako napr.:
-	zásobovanie južnej časti okresu Veľký Krtíš pitnou vodou,
-	vodovodné siete pre oblasť juhovýchodného Zemplína,
-	južný Zemplín – Trebišov, pitná voda,
-	Svidník – Medzianky, prívod vody z vodárenskej nádrže Starina (už rozostavaná stavba),
-	rozvod pitnej vody v Hornádskej kotline,
-	rozvod pitnej vody v Hnileckej doline.
K 31. 12. 2000 bolo zásobených vodou z verejných vodovodov 82,9 % obyvateľov, čo dáva predpoklad postupného zvyšovania percenta zásobovanosti k cieľovému roku 2005.

b) Vo využívaných vodných zdrojoch sa kontrola kvality vody na pitné účely vykonáva pravidelne v zmysle platných zákonov a k nim vydaným vykonávacím vyhláškam (MZ SR – ochrana zdravia ľudí). Na ochranu zdrojov pitnej vody sa využívajú pásma hygienickej ochrany a opatrenia pri zdrojoch znečistenia (rozširovanie odkanalizovania a zvyšovanie kvality čistenia odpadových vôd). Legislatívne je ochrana zabezpečovaná novým zákonom č. 184/2002 Z. z. o vodách. Zníženie znečistenia z poľnohospodárskej činnosti sa má  docieliť aj aplikovaním Kódexu správnej poľnohospodárskej praxe a programu poľnohospodárskych činností.

c) V koncepcii vodohospodárskeho výskumu MP SR je zakotvená problematika ochrany využívaných i perspektívnych zdrojov povrchovej i podzemnej vody na pitné účely. V súčasnosti sa rieši úloha rozvoja vedy a techniky - Výskum vplyvu antropogénnych faktorov na vodné systémy, v ktorej sa okrem iného rieši i problematika ochrany vôd z bodových a difúznych zdrojov znečistenia. Okrem toho sú na túto problematiku zamerané ďalšie úlohy krátkodobého charakteru súvisiace s implementáciou smernice EÚ o čistení mestských odpadových vôd a smernice o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov.

15. Pre zvýšenie produkcie zdravotne vhodných poľnohospodárskych plodín zabezpečiť vodu pre závlahy v primeranej kvalite a množstve z povrchových tokov, z vodných nádrží, malých vodných nádrží a širokoprofilových studní (Žitný ostrov).

Súčasťou komplexného procesu prevádzky závlah je aj sledovanie kvality dodávanej závlahovej vody podľa STN 75 7143. Táto povinnosť vyplýva z vyhlášky MLVH č. 6/78 Zb., ktorou sa určujú povinnosti správcov vodných tokov.
Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. si túto povinnosť plní každoročne systematickým sledovaním kvality závlahových vôd v profiloch tých tokov, z ktorých je realizovaný odber pre prevádzkované závlahové systémy, alebo je odber predpokladaný v nasledujúcej sezóne na základe požiadaviek prevádzkovateľov. Kvalita vôd sa sleduje i v ďalších profiloch, z ktorých je reálny predpoklad odberu vody pre vybudované závlahové systémy, hoci v súčasnosti nie sú využívané. Pri sledovaní kvality závlahových vôd sa postupuje podľa metodiky vypracovanej v bývalom Výskumnom ústave závlahového hospodárstva v Bratislava (dnes Slovenský vodohospodársky podnik, š. p., OZ Hydromeliorácie).
 
16. a) Prioritne dokončiť výstavbu, resp. rekonštrukcie rozostavaných kanalizácií a čistiarní       odpadových vôd a  budovať čistiarne odpadových vôd pre už vybudované kanalizácie,
b) v roku 2005 dosiahnuť 57 % podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu. Po roku 2005 pokračovať v postupnom zosúlaďovaní prevádzkovania jestvujúcich kanalizácií a ČOV s požiadavkami EÚ. S tým cieľom budovať verejné kanalizácie s mechanicko-biologickým čistením odpadových vôd v obciach s počtom nad 2000 ekvivalentných obyvateľov a tiež v menších obciach, ktoré sa nachádzajú vo vodohospodársky citlivých oblastiach.

a) V rámci finančných možností sú prednostne dokončované rozostavané stavby stokových sietí a ČOV s cieľom ich nepredražovania a čo najrýchlejšieho využívania. Aj tieto opatrenia je možné vykonávať len združovaním finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu, vlastných prostriedkov štátnych podnikov vodární a kanalizácií, ich úverov a prostriedkov obcí. V roku 2001, ako i v roku 2002 boli zo štátneho rozpočtu financované len rozostavané stavby. Hľadajú sa tiež možnosti využitia finančných prostriedkov z programov ISPA a PHARE. Niekoľko žiadostí bolo už schválených v Bruseli:
-	Nitra, ČOV
-	Banská Bystrica, sústava na odkanalizovanie odpadových vôd,
-	Trenčín, ČO – pravý breh,
-	Komárno, kanalizácia a ČOV,
Ďalších 15 žiadostí na financovanie z grantu ISPA je v štádiu prípravy.

b) K 31. 12. 2000 sa dosiahol podiel 54,7 % obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu. MP SR má pripravený rezortný rozvojový program priorít verejných prác v oblasti odkanalizovania miest a obcí. Jednotliví investori – štátne podniky vodární a kanalizácií v rámci svojich finančných možností zabezpečujú realizáciu rekonštrukcií a výstavby nových stokových sietí a ČOV s cieľom zvýšenia životnej úrovne obyvateľstva a ochrany životného prostredia.
V roku 2001 predstavoval objem investičnej výstavby na vodovody a kanalizácie celkom za štátne podniky vodární a kanalizácií 1 321 550 tis. Sk a v roku 2002 je plán investičnej výstavby v objeme 1 670 233 tis. Sk.

17. a) Uplatňovať požiadavky uznesenia vlády č. 31/2000 o ochrane proti povodniam (ochrana     životov obyvateľstva),
b) zodpovedajúcimi predpismi a nariadeniami (napr. Havarijnými plánmi) a kontrolou ich dodržania predchádzať znečisteniu tokov potenciálnymi zdrojmi znečistenia, ktoré môžu pôsobiť počas povodní,
c) zabezpečiť v konkrétnych podmienkach ochranu zdrojov pitnej vody pred zaplavením. Z hľadiska ich hygienického zabezpečenia vypracovať havarijné plány na činnosť prevádzkovateľov vodovodov v prípade zaplavenia zdrojov vody pri povodňových situáciách. Do havarijných plánov uvádzať možnosti získania náhradných vodných zdrojov,
d) na rezorte vytvoriť oddelenie ochrany pred povodňami s moderným komplexným povodňovým dispečingom a s prepojením na varovný a informačný systém civilnej ochrany.

a) Aktualizovaná celková potreba finančných prostriedkov na realizáciu Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010, ktorý prijala vláda SR uznesením č. 31 z 19.1.2000, je 17,4 mld. Sk. Súčasťou Programu je aj projekt Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia, ktorý je z prevažnej časti financovaný z pôžičky poskytnutej Rozvojovou bankou Rady Európy (1307 mil. Sk, tzn. 60 %) so štátnou zárukou a sčasti  zo zdrojov SR, ktorými sú štátny rozpočet (599 mil. Sk) a vlastné zdroje podniku (174 mil. Sk). Celkom sa do konca roka 2001 malo z Programu realizovať na stavebných prácach a ich príprave v rámci odvetvia vodného hospodárstva 1817 mil. Sk. V skutočnosti sa realizoval objem 1020 mil. Sk. To znamená deficit v plnení Programu 797 mil. Sk. 
V zásade sa plní skupina programu Automatizované systémy varovania a vyrozumenia na vodných dielach v SR. V roku 2001 š. p. SVP vykonal práce za 50 mil. Sk. Súčasťou programu je aj Súbor vedecko-technických projektov, ktorých riešenie si vyžaduje náklady v celkovej výške 223,790 mil. Sk. Vzhľadom na nedostatok finančných zdrojov v rozpočte kapitoly MP SR sa nezačalo s jeho riešením.
Z doterajšieho priebehu plnenia Programu protipovodňovej ochrany SR do roku 2010 vyplýva, že sa plní len čiastočne vo veľmi obmedzenom rozsahu. Program nie je zdrojovo zabezpečený a pri súčasnom stave a predpokladanom vývoji zdrojov, z ktorých by mal byť financovaný, nie sú vytvorené predpoklady plnenia väčšiny úloh, ani jeho plnenia ako celku. Pritom riešenia presahujú v zásadných bodoch finančné možnosti rezortu.

b) Ochrana znečistenia vôd vrátane vodných tokov, je legislatívne zabezpečená novým zákonom o vodách (č. 184/2002 Z. z.). Potenciálne zdroje znečistenia pri pôsobení povodní sú, vrátane opatrení, sledované v povodňových plánoch. Nadväzne sú tiež sledované aj v havarijných plánoch. Plány vypracováva správca tokov – Slovenský vodohospodársky podnik, š. p., Banská Štiavnica.

c) V povodňových plánoch sú vyznačené územia, ktoré v prípade výskytu povodní budú zatopené vodou. To poskytuje informáciu o ohrození zdrojov pitnej vody. Konkrétny  prípad vyradenia zdrojov pitnej vody v oblasti Holičského lesa počas povodní riešia v rámci obmedzených finančných prostriedkov Západoslovenské vodárne a kanalizácie budovaním definitívneho zdroja vody. Rozostavaný je prívod vody v úseku Holíč – Radošovce a do plánu verejných prác je navrhnuté jeho pokračovanie stavbou Radošovce – Senica.

d) Z dôvodov nedostatku finančných zdrojov sa neplní ani úloha vytvoriť v rezorte oddelenie ochrany pred povodňami s moderným komplexným povodňovým dispečingom a s prepojením na varovný a informačný systém civilnej ochrany.

	Úlohy a opatrenia, ktoré obsahuje  Rozpracovanie štátnej politiky zdravia na podmienky rezortu pôdohospodárstva boli zahrnuté do príslušných koncepcií rozvoja  jednotlivých odvetví, podľa ktorých sa bude riadiť ich rozvoj do roku 2005.
	Rozsah plnenia niektorých opatrení v roku 2001  nepriaznivo ovplyvnila reálna situácia (nedostatok finančných prostriedkov) v štátnom rozpočte, čo sa prejavilo redukovaním financií poskytovaných  na realizáciu predpokladaných koncepčných zámerov. Väčšina úloh z rozpracovanej štátnej politiky zdravia bola v rezorte pôdohospodárstva v roku 2001 splnená.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

1. Zníženia rozdielov v zdraví

- s účinnosťou od 1. januára 2001 pripravilo ministerstvo komplexnejšiu novelu zákona o sociálnej pomoci v časti právnej úpravy problematiky kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia. Zachytilo v nej potrebu bližšej špecifikácie niektorých posudkových a dávkových kritérií v oblasti kompenzácie tak, aby sociálna pomoc v tejto oblasti bola čo možno najadresnejšia a najefektívnejšia,
- v 2. polovici 2001 spracoval odbor integrácie občanov so zdravotným postihnutím Analýzu efektívnosti systému sociálnej pomoci v oblasti kompenzácie s cieľom navrhnúť súbor postupných krokov na zefektívnenie systému v budúcom období,
- v súlade s požiadavkami efektívnosti systému zabezpečuje tento odbor minimálne 2x do roka celoslovenské porady so zástupcami krajských úradov, odborov sociálnych vecí s cieľom zjednotiť výkon lekárskej a nelekárskej posudkovej činnosti a rozhodovacej činnosti na úseku kompenzácie. Okrem tohto sa v závislosti od potreby krajov uskutočňujú individuálne konzultačné dni zamerané na osobitné problémy jednotlivých krajských úradov a okresných úradov spadajúcich do ich regionálnej pôsobnosti,
- odbor integrácie občanov so zdravotným postihnutím systematicky spracováva stanoviská k vybraných okruhom problémov v právnej úprave problematiky kompenzácie,
- zamestnanci odboru integrácie poskytujú priebežné telefonické a osobné konzultácie ako zamestnancom správnych orgánov, tak občanom s ťažkým zdravotným postihnutím a občianskym združeniam.

2. Nadrezortná zodpovednosť za zdravie

- odbor integrácie občanov so zdravotným postihnutím sa spolupodieľa na príprave právnych predpisov týkajúcich sa zdravia a pripomienkuje materiály iných rezortov týkajúcich sa zdravia,
- spoluprácu s inými rezortmi za účelom výkladov  vzájomne súvisiacich ustanovení rozličných právnych predpisov vyžadujú nielen situácie rozhodovania o právnych nárokoch konkrétnych občanov, ale aj globálnejší záujem právnej úpravy nejakej okolnosti, ktorá súvisí s podporou sociálnej inklúzie ľudí so zdravotným postihnutím,
- priamo vo výkone agendy kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia je obsiahnutá súčinnosť so zdravotníckymi zariadeniami, poisťovňami, výrobcami a distribútormi kompenzačných pomôcok, edukačnými zariadeniami, odborníkmi na stavebné práce v snahe spravodlivo rozhodovať o právnych nárokoch občanov s ťažkým zdravotným postihnutím,
- prostredníctvom Rady vlády pre problematiku ľudí so zdravotným postihnutím iniciuje odbor potrebné zmeny v legislatíve iných rezortov alebo iniciuje stretnutia zodpovedných zložiek rady k aktuálne vzniknutým problémom,
- vybraní zamestnanci odboru sú priamo zainteresovaní na medzinárodných a domácich projektoch týkajúcich sa otázok sociálnej inklúzie ľudí so zdravotným postihnutím a na prípravu a realizácie odborných stretnutí (konferencií, workshopov, seminárov) v tejto oblasti,
- vybraní zamestnanci odboru sa zúčastňujú rozhodovania o získaní povolení na výkon sociálnej prevencie a poradenstva pre neštátne subjekty,
- zamestnanci odboru sa vyjadrujú k podpore projektov a iniciatív občianskych združení v rámci grantovej politiky ministerstva.

3. Výchovno-vzdelávacie aktivity

- zamestnanci odboru pôsobia ako lektori vzdelávacích aktivít zameraných na získanie povolenia na výkon sociálnej prevencie a poradenstva neštátnymi subjektmi,
- zamestnanci odboru sa zúčastňujú rozličných stretnutí občianskych združení a poskytujú na nich sociálne poradenstvo,
- vybraní zamestnanci odboru pôsobia ako vysokoškolskí pedagógovia v oblasti sociálneho práva, sociálno-právnej ochrany ľudí so zdravotným postihnutím a sociálneho projektovania a v oblasti posudkovej činnosti (na SPAM v Bratislave),
- zamestnanci odboru systematicky účinkujú v masovokomunikačných prostriedkoch (rozhlas, televízia) a publikujú ako vo vedeckých a odborných časopisoch, tak  v časopisoch vydávaných občianskymi združeniami.

Úlohy ministerstva  na úseku legislatívy pri zabezpečovaní realizácie štátnej politiky  zdravia boli splnené.
Legislatívny proces bol na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny SR urýchlený, čo dokumentujú prijaté právne predpisy, resp. ktoré sú v záverečnej etape legislatívneho procesu. 

Prehľad legislatívnych noriem v oblasti BOZP pripravených MPSVR SR v rokoch 2001 – 2002:
-	zákon č. 158/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení zákona č. 95/2000 Z. z. a o zmene a doplnení Zákonníka práce,
-	zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 159/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri používaní pracovných prostriedkov,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 444/2001 Z. z. o požiadavkách na používanie označenia, symbolov a signálov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 510/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko,
-	nariadenie vlády č. 513/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na tlakové zariadenie jednoduché tlakové nádoby, 
-	nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 29/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na osobné ochranné prostriedky,
-	nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 571/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na výťahy,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. .../2002 Z. z. o podmienkach poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov (schválený Legislatívnou radou vlády SR dňa 4.6. 2002),
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. .../2002 Z. z. o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí (schválený Legislatívnou radou vlády SR dňa 4.6. 2002),
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. .../2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na tlakové zariadenie a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 400/1999 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na ostatné určené výrobky v znení neskorších predpisov (prešlo medzirezortným pripomienkovým konaním).

Koordináciou a spoluprácou pri príprave návrhu ďalších právnych predpisov, ktoré zabezpečovalo Ministerstvo zdravotníctva SR a Ministerstvo hospodárstva SR docielilo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR najmä včasné prebratie acquis communautaire do právneho poriadku SR.

Prehľad  legislatívnych noriem v oblasti BOZP,  na ktorých príprave sa podieľalo MPSVR SR  v rokoch 2001 – 2002:
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 201/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 204/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 247/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky o ochrane zdravia pri práci s azbestom,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 45/2002 Z. z.  o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 46/2002 Z. z. o ochrane zdravia ľudí pri práci s karcinogénnými a mutagénnými faktormi,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 47/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 40/2002 Z. z. o ochrane zdravia pred hlukom a vybráciami ,
-	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 117/2002 Z. z. o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov pri banskej činnosti a pri dobývaní ložísk nevyhradených nerastov.

4. V rámci prípravy na manželstvo a rodičovstvo je potrebné venovať osobitnú pozornosť výchove detí s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorým sa poskytuje starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb.

Problematiku prípravy na manželstvo a rodičovstvo zabezpečuje najmä Centrum poradensko-psychologických služieb (ďalej len CPPS) pre jednotlivca, pár a rodinu a jeho  územné a detašované pracoviská v rámci celej SR. Uvedená problematika bola realizovaná v rámci preventívno-výchovnej činnosti CPPS, ktorá  popri osobnostnej, partnerskej, rodinnej, rozvodovej a porozvodovej  problematike, problematike náhradnej rodinnej starostlivosti, nezamestnanosti, drogových závislostí tvorila významnú časť zamerania činnosti CPPS. Celkovo bolo zrealizovaných  290 prednášok,  778 besied  (vrátane 25 snúbeneckých besied), 768 klubových podujatí, na ktorých sa zúčastnilo  takmer 39 000  účastníkov, z ktorých vyše 75% tvorili deti a mládež a viac ako 50% týchto podujatí malo cyklický, nie jednorazový charakter.
  Pozornosť CPPS  venovaná pomoci a podpore rodiny sa v r. 2001 premietla do realizácie celoslovenského projektu “Rodina v roku duševného zdravia, ako prostredie primárnej prevencie a formovania zdravých medziľudských vzťahov”, ktorého cieľovou skupinou boli jedinec a rodina ohrození drogovou závislosťou, náhradné rodiny, deti v detských domovoch a pod. V rámci uvedeného projektu bolo zrealizovaných viacero aktivít, z ktorých uvádzame napr. výcvik v rodinnej terapii podľa modelu Virginie Satirovej, projekty “Rozhodujem o sebe a svojom živote” (pre deti a mládež  v ústavnej starostlivosti), “Osamelí rodičia  s deťmi” (zameranie na podporu a posilňovanie neúplných rodín) a “Násilie v rodine – supertajné” (problematika rodinného násilia) a pod. Podrobnejšia  informácia o činnosti CPPS v oblasti realizácie Štátnej politiky zdravia je priložená v prílohe. 

5.  V rámci plnenia úlohy zdravie mládeže bude ministerstvo vytvárať podmienky pre zdravý a plnohodnotný život detí a dospievajúcej mládeže, a to návrhom vecne, materiálno- technicky a administratívne dobudovať systém štátnej sociálnej podpory v pôsobnosti územných orgánov štátnej správy ako jeden z nástrojov predchádzanie zhoršovania sociálno – ekonomických podmienok života rodín s nezaopatrenými deťmi.
					           	
V Koncepcii štátnej rodinnej politiky schválenej vládou Slovenskej republiky je prezentovaný záujem štátu zlepšovať sociálno-ekonomické podmienky života rodín, nepripustiť dlhodobejší pokles ich príjmov, ktorý by mohol ohroziť zdravie členov rodiny, vrátane detí a mládeže. Práve v období celkovej spoločenskej transformácie je potrebné podporovať rodiny tak, aby prítomnosť detí nespôsobovala  znižovanie ich životnej úrovne. 
Medzi najzávažnejšie životné udalosti rodín patrí najmä narodenie dieťaťa, obdobie jeho výchovy a výživy , kým nie je zaopatrené a obdobie osobnej starostlivosti o dieťa v útlom veku. Štát v takýchto situáciách podporuje rodiny jednorazovými a opakovanými príspevkami štátnej sociálnej podpory. Nadobudnutím účinnosti nových zákonov (zákon o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa od l. 7. 2002, zákon o rodičovskom príspevku od l. 11. 2002) sa dobuduje systém štátnej sociálnej podpory a od l. 7. 2003 sa zabezpečí aj jednotný administratívny výkon agendy jediným platiteľom – orgánom miestnej štátnej správy za využitia nového informačného systému. 
Z vecného hľadiska je najpodstatnejším znakom nového zákona o prídavku na dieťa poskytovanie tejto dávky na všetky nezaopatrené deti, bez ohľadu na príjem rodiny, pričom rodinám s deťmi študujúcimi na strednej škole sa má počas výučbovej časti školského roka poskytovať zvýšený prídavok na dieťa. Princíp adresnosti sa premieta v návrhu na poskytovanie príspevku k prídavku na dieťa pre príjmovo slabšie rodiny.
Rodičovský príspevok podľa nového zákona vychádza z potreby individuálnej starostlivosti o dieťa v útlom veku, má napomôcť mladým rodičom kumuláciu profesijnej a rodičovskej roly po narodení dieťaťa, pričom akceptuje ich aktívny a zodpovedný prístup k zlepšeniu životnej úrovne rodiny vlastným pričinením tým, že umožňuje zárobkovo činným rodičom poberať aj rodičovský príspevok v zníženej sume.

6. Na základe spracovaných  koncepcií sociálno-právnej ochrany a náhradnej výchovy a koncepcie prevencie sociálno-patologických javov a resocializácie spracuje ministerstvo návrh legislatívneho zámeru zákona o sociálnej prevencii, sociálno-právnej ochrane a o náhradnej výchove.
	
	Návrh legislatívneho zámeru návrhu zákona  o sociálno-právnej ochrane detí a o sociálnej prevencii bol predložený na rokovanie vlády SR v júni r. 2001. V máji r. 2002 legislatívna rada vlády SR návrh legislatívneho zámeru schválila. V nadväznosti na plnenie predmetnej úlohy prebiehajú i práce na príprave paragrafovaného znenia  návrhu zákona. Pri sekcii rodinnej politiky bola s týmto cieľom konštituovaná expertná pracovná skupina zložená zo zástupcov vecne zainteresovaných rezortov, orgánov štátnej správy, samosprávy, neštátnych subjektov a popredných odborníkov z vysokých škôl. Predpokladaný termín účinnosti zákona je  rok 2004.

7. Ministerstvo bude podporovať rozvíjanie výkonu sociálnej prevencie, sociálneho poradenstva a sociálnych služieb orgánmi miestnej štátnej správy, samosprávy a neštátnymi subjektmi a naďalej zabezpečovať poskytovanie špecializovaného , výchovného a sociálno-psychologického  poradenstva Centrom poradensko–psychologických služieb.

V roku 2001 predstavoval počet maloletých, pre ktorých bola pracovníkmi odborov sociálnych vecí vykonávaná sociálna prevencia a činnosti sociálno-právnej ochrany celkom  33 257 detí. Oproti predchádzajúcemu obdobiu predstavoval nárast rozsahu činnosti vo väčšine sledovaných ukazovateľov sociálnej prevencie, sociálno-právnej ochrany a sociálneho poradenstva cca 10%-tný nárast.
  Výkon sociálnej prevencie a jej ďalší rozvoj  bol však negatívne ovplyvňovaný znižovaním počtu zamestnancov vykonávajúcich sociálnu prevenciu. V rámci SR pracovalo v oblasti výkonu sociálnej prevencie pre maloletých 118 sociálnych pracovníkov (priemerný počet klientov na jedného sociálneho pracovníka činil cca  190 maloletých).  Počet pracovníkov vykonávajúcich sociálnu prevenciu pre plnoletých klesol zo 143 pracovníkov v roku 1997 na 67 v roku 2001.  Dôsledkom uvedených skutočností  poklesol i rozsah vykonávania terénnej sociálnej práce (celkovo 80 393 šetrení pre 50 951 klientov, čo predstavuje len 1,54 šetrenia v prirodzenom sociálnom prostredí na jeden prípad).  Na druhej strane sa zintenzívnila organizácia výchovno-rekreačných táborov krajskými úradmi. Celkovo  sa  výchovno-rekreačných táborov zúčastnilo 6 107 detí  v náhradnej výchove, detí rodičov v hmotnej núdzi, detí s poruchami spávania  a detí zdravotne postihnutých. 
	Sociálnu prevenciu, sociálne poradenstvo a vybrané činnosti sociálno-právnej ochrany môžu v zmysle zákona o sociálnej pomoci vykonávať i neštátne subjekty. V roku 2001 bolo tunajším ministerstvom vydaných 39 povolení na vykonávanie sociálnej prevencie, poskytovanie sociálneho poradenstva a vybraných činností sociálno-právnej ochrany.  Úspešne sa rozvíja vykonávanie sociálnej prevencie  v zariadeniach sociálnych služieb. V r. 2001 bolo na Slovensku prevádzkovaných 19 krízových stredísk s kapacitou 212 miest, 14 resocializačných stredísk s kapacitou 192 miest, 88 detských domovov s kapacitou 3789 miest, v ktorých v súčasnosti prebieha transformačný proces na rodinné modely starostlivosti.
 Poskytovanie špecializovaného sociálneho, psychologického a výchovného poradenstva, ako i individuálnej a skupinovej terapie je zabezpečované 46 územnými a 16 detašovanými pracoviskami CPPS v rámci celej SR. 

8. V rámci riešenia úlohy znižovať počet úrazov, nehôd a prípadov násilia u mladých ľudí vypracuje ministerstvo v súčinnosti s Radou vlády SR pre prevenciu kriminality národnú stratégiu pre prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách. 
	
	Uvedenú úlohu zabezpečoval Odbor rovnosti príležitostí, ktorý v zmysle vecnej kompetencie plnil nasledujúce úlohy vyplývajúce z Rezortnej stratégie pre ochranu a posilňovanie zdravia občanov:
- odbor rovnosti príležitostí spolupracuje s Centrom poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca pár a rodinu. Centrum má svoje zastúpenie v Medzirezortnej pracovnej skupine Káhira +10, ktorá je v zmysle štatútu poradným orgánom ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR pre otázky populačného vývoja a implementáciu záverov Medzinárodnej konferencie OSN o populácii a rozvoji v Káhire 1994 v podmienkach SR.

-  Odbor rovnosti príležitostí spolupracuje s Radou vlády SR pre prevenciu kriminality. 
- Domáce násilie a jeho eliminácia sú prioritnými oblasťami, na ktoré sa zameriavajú vládou SR schválené dokumenty, medzi ktoré patrí “Národný akčný plán SR pre ženy”  a  “Koncepcie rovnosti príležitostí žien a mužov” 

- Na zabezpečenie realizácie obidvoch dokumentov v praxi vznikla pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality Expertná skupina na elimináciu násilia na ženách a v rodinách, ktorej úlohou je vypracovať “Národnú stratégiu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách”. Národná stratégia bude podľa Pláne práce vlády SR na rok 2002 prerokovaná v treťom štvrťroku. 

Odbor rovnosti príležitostí spolupracuje s mimovládnymi organizáciami pri edukačných činnostiach zaoberajúcich sa zdravým starnutím ako napr. pre OZ Regióny na seminári: 
“Prevencia nezamestnanosti starších ľudí v produktívnom veku”, zabezpečil prednášky v dvoch regiónoch Slovenska o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania a podporných opatreniach.
	
9. Riešenie úlohy zlepšenie mentálneho zdravia a znižovanie nepriaznivého dosahu psychických problémov na zdravie bude realizované zachovaním bezplatného poskytovania poradenských služieb sociálne slabším rodinám s nezaopatrenými deťmi v krízových situáciách  v pôsobnosti rezortu.
 
	Sociálne poradenstvo, ktoré patrí medzi základné formy riešenia hmotnej a sociálnej núdze občana  je poskytované orgánmi miestnej štátnej správy a samosprávy, ako i  neštátnymi subjektami. Za poskytovanie sociálneho poradenstva a vykonávanie sociálnej príslušnými orgánmi nie je občan povinný platiť úhradu. V rámci sociálneho poradenstva možno občanovi odporučiť poskytnutie odborných poradenských služieb špecializovanými inštitúciami, medzi ktoré v pôsobnosti MPSVR SR patrí najmä Centrum poradensko-psychologických služieb. Systém CPPS predstavuje štátom garantovanú, špecializovanú odbornú sieť poradensko-psychologických služieb poskytovanú bezplatne občanom, rodinám inštitúciám. Poradensko-psychologická a terapeutická pomoc, preventívna starostlivosť v oblasti sociálnopatologických javov, pomoc v krízových životných situáciách dopĺňa komplex pomoci občanom v hmotnej a sociálnej núdzi. Tieto služby CPPS predstavujú jednu z účinných foriem preventívnej starostlivosti o duševné zdravie občana a podpory zdravého rodinného prostredia. V poskytovaných poradensko-psychologických službách prevláda pomoc pri riešení partnerských problémov (22,8% prípadov), problematika osobnostná (19,4% prípadov), rodinná (13,0%), rozvodová a porozvodová (11,8%), študijná a profesionálna (9,5%), problematika náhradnej rodinnej starostlivosti (8,5%), programy rozvoja osobnosti (4,1%), problematika drogových a iných závislostí (3,8%), ako i problémy spojené s nezamestnanosťou (2,7% prípadov). 
Zachovanie bezplatného poskytovania poradenských služieb pri riešení kritických životných situácií a problémoch  jednotlivcov i rodín formou sociálno-psychologického poradenstva, psychoterapie a krízovej intervencie najmä v oblasti partnerských, manželských a rodinných vzťahov, ako i v oblasti osobnostných problémov a pri riešení  krízových životných situácií sa predpokladá i v budúcnosti.
Podrobnejšie podklady k odpočtu predmetnej úlohy sú obsiahnuté v informácii spracovanej CPPS, ktorá je uvedená v prílohe.
 
10. Ministerstvo bude participovať na realizácii Národného programu prevencie nákazy HIV/AIDS, najmä v oblasti programov “harm reduction”, pomoci extrémne ohrozenej mládeži.... 

MPSVR SR participuje na realizácii Národného programu prevencie nákazy HIV/AIDS,  a to priamou spoluprácou s Národným referenčným centrom pre prevenciu HIV/AIDS, útvarom hlavného hygienika SR pri plnení vecne príslušných úloh národného programu, ako i odbornou participáciou na aktivitách štátneho a mimovládneho sektora. Ministerstvo sa v zmysle Deklarácie o spolupráci vládneho a mimovládneho sektora v oblasti HIV/AIDS a drog prijatej v Stupave podieľa najmä na rozvíjaní pomoci deťom a mládeži ohrozeným drogovou závislosťou a následným rizikom prenosu infekčných chorôb. V tejto súvislosti sa v poslednom období rozvíja najmä oblasť terénnej sociálnej práce  na ulici (street work), sociálnej práce v otvorenom sociálnom prostredí,  podporované sú programy krízovej intervencie a redukcie rizík (harm reduction). V spolupráci s francúzskymi partnermi sa v rámci twiningového programu Boj proti drogám sa pod gesciou MPSVR SR realizuje dlhodobý výcvik lektorov a multiplikátorov sociálnej práce v otvorenom prostredí, ktorého sa zúčastňujú zástupcovia orgánov štátnej správy, samosprávnych orgánov, poradenských inštitúcií a mimovládnych organizácií. V rámci uvedeného twiningového programu ministerstvo participuje i na príprave vytvorenia nízkoprahového a kontaktného centra pre osoby prostitujúce a závislé na drogách, u ktorých je riziko vírusovej hepatitídy, resp. HIV pozitivity najvyššie. Zameranie činnosti v uvedenej oblasti je orientované nielen na preventívne aktivity, vyhľadávanie ohrozených jednotlivcov, informačné a distribučné poradenstvo, sociálnu asistenciu, ale i redukciu rizík (distribúcia ochranných prostriedkov výmena striekačiek, úprava vzťahov  a pod.). 
Rozvíjanie a zintenzívnenie  sociálnej práce vykonávanej v prirodzenom sociálnom prostredí, aktivít a foriem sociálnej prevencie nepobytového charakteru – t. j. ambulantných, stacionárnych a terénnych  foriem pomoci, sociálnej  a profesijnej rehabilitácie a resocializácie je jedným z východísk pripravovaného návrhu zákona o sociálno-právnej ochrane a o sociálnej prevencie, ktoré ministerstvo pripravuje. 

11. Zníženie nepriaznivého dosahu užívania návykových látok.....

Predmetná úloha je riešená samostatne v rámci Národného programu boja proti drogám (NPBPD), pri ktorého plnení ministerstvo patrí medzi základné subjekty pôsobiace v oblasti redukcie dopytu po droge a to najmä v oblasti resocializácie a sociálnej prevencie pre drogovo závislých. Plnenie predmetných úloh je pravidelne vyhodnocované a aktualizované v samostatných materiáloch predkladaných na rokovanie vlády SR i Národnej rady SR.
V súčasnosti je na Slovensku 14 registrovaných resocializačných stredísk, ktoré poskytujú strednodobú starostlivosť pre drogovo závislých (v tomto roku bolo otvorené prvé štátne resocializačné stredisko v Košiciach), začínajú sa konštituovať zariadenia chráneného bývania tzv. Domy na pol ceste určené pre klientov po ukončení resocializácie, podporované je svojpomocné abstinentské  hnutie,  poradenské a socioterapeutické aktivity neštátnych subjektov, organizácia terénnych terapeutických programov, vzdelávania sociálnych pracovníkov v štátnom i neštátnom sektore, programy terénnej sociálnej práce a krízovej intervencie  (v SR je v súčasnosti 19 krízových stredísk určených i pre drogovo závislých klientov), a taktiež poradenské a terapeutické služby v 3 samostatných centrách prevencie a resocializácie drogovo závislých, ktoré sú konštituované pri CPPS Podrobnejšie údaje sú obsiahnuté vo vyhodnotení úloh NPBPD, predloženom do vlády SR.

Pôsobnosť a realizácia úloh CPPS v roku 2001.
Centrum poradensko-psychologických služieb pre jednotlivca, pár a rodinu (ďalej CPPS) je špecializovaný poradenský systém s celoslovenskou pôsobnosťou, ktorý tvorí sieť 46 územných a 14 detašovaných pracovísk. Poslaním CPPS je pomáhať ľuďom pri riešení ich kritických životných situácií a  problémov formou psychologického a  sociálno-psychologického  poradenstva, psychoterapie a krízovej intervencie. 
Špecializované služby CPPS sú bezplatné a  tvoria súčasť sociálnej pomoci občanom, ktorú garantuje štát.  Poradensko-psychologická pomoc, preventívna starostlivosť v oblasti sociálnopatologických javov, pomoc v krízových životných situáciách, ktorú poskytujeme našim klientom vhodne dopĺňajú komplex pomoci občanom v hmotnej a sociálnej núdzi. Tieto služby CPPS  predstavujú jednu z účinných foriem preventívnej starostlivosti o duševné zdravie občana a podpory zdravého rodinného prostredia.
Pretrvávajúci stav sociálnej (ale aj hmotnej) núdze, rôzne problémy v osobnom, rodinnom i pracovnom živote človeka môžu viesť k stavu tzv. psychickej núdze. Je to stav, kedy človek nemá splnené základné psychické potreby, hrozí mu psychická vyčerpanosť a sám  nedokáže tento stav zmeniť. Ak nedôjde k nárastu psychických síl, nastáva buď choroba (duševná alebo somatická, resp. psychosomatická), alebo sociálna patológia. Je jasné, že k sociálnej patológii nedochádza len u ľudí psychicky oslabených. CPPS je však kompetentné pracovať práve s touto časťou populácie, a práve tu sú jej možnosti podieľať sa na prevencii sociálnopatologických javov.
Zmyslom našej práce je pomôcť hľadať a aktivizovať vlastné zdroje človeka k tomu, aby dokázal účinnejšie  riešiť  svoje problémy, aby celkovo zlepšil kvalitu súkromného i pracovného života, bez toho, aby bol odkázaný na pomoc sociálneho a zdravotného systému.
Základom psychologickej poradenskej a terapeutickej starostlivosti v CPPS je nadviazanie dôverného, psychologicky bezpečného a pozitívneho vzťahu, sýteného snahou o pochopenie a podporu klienta takým spôsobom, ktorý ho vedie k lepšiemu pochopeniu samého seba, svojich potrieb, očakávaní a následnému hľadaniu účinných spôsobov, ako robiť potrebné zmeny a riešiť problémy. Avšak CPPS nie je len systémom usilujúcim o uchovanie duševného zdravia  a sanáciu jeho narušení, ale je nápomocné aj tým ľuďom, ktorí “chcú na sebe pracovať”, rozvíjať svoj ľudský rozmer, svoje povahové vlastnosti i schopnosti.    
	Systém práce CPPS je v súlade s filozofiou rozvoja otvorenej demokratickej spoločnosti. CPPS nesporne prispieva k udržaniu sociálneho mieru v období veľkých sociálnych a ekonomických tlakov, ktoré so sebou nesú  transformačné procesy v SR. V neposlednom rade pomáha napĺňať Európsku sociálnu chartu, aj medzinárodné dohovory SR o ľudských právach, vrátane práv dieťaťa, s osobitným zreteľom na rodinu. 
CPPS má nezastupiteľné miesto v rodinnej politike štátu SR. Základom rodiny sú medziľudské vzťahy. CPPS systematicky, konkrétne a dlhodobo pracuje s konkrétnymi rodinami tak, aby rodina riešila problémy, hľadala rovnoprávne a láskyplné vzťahy, pracuje na harmonizácii roly ženy a muža, ako aj matky a otca. A robí i systematickú osvetu v tejto oblasti v rámci prípravy mládeže k zodpovednému manželstvu a rodičovstvu formou rôznych vzdelávacích a zážitkových podujatí. Okrem toho CPPS venuje zvýšenú pozornosť rodinám ohrozených drogovou a inou závislosťou a rodinám ohrozených domácim násilím.  Významné a osobitné miesto v činnosti CPPS má  problematika náhradnej rodinnej starostlivosti, ktorá  pozostáva z posudzovania a systematickej prípravy žiadateľov o niektorú z foriem náhradnej rodinnej starostlivosti (o adopciu, pestúnsku starostlivosť, profesionálnu rodinu, atď.). 
	Pozornosť CPPS venovaná pomoci a podpore rodiny sa v roku 2001 premietla do realizácie úspešného projektu “Rodina v roku duševného zdravia ako prostredie primárnej prevencie  a formovania zdravých medziľudských vzťahov”, schváleného Protidrogovým fondom. Do tohto projektu sa zapojilo viacero našich pracovísk. Základným cieľom projektu bola realizácia prevencie drogových a iných závislostí, ochrana duševného zdravia a preventívne aktivity v oblasti domáceho násilia a iných sociálnopatologických javov priamo v teréne s rôznymi skupinami obyvateľstva. Jedinec a rodina ohrozená drogovou závislosťou, náhradná rodina, deti v detských domovoch - to boli cieľové skupiny, na ktoré boli zamerané jednotlivé aktivity projektu. Tomuto cieľu zodpovedali v projekte aj všetky vzdelávacie aktivity zamerané predovšetkým na rodinnú a párovú terapiu.
	Za  posledné tri roky nám pribúda v klientele čoraz viac ľudí, ktorí zápasia s existenčnými problémami a mnohí z nich žijú na hranici sociálnej núdze. Viac ako polovica našich klientov pochádza zo sociálne slabých vrstiev, špecificky z vrstiev rodín nezamestnaných, mladí absolventi škôl ako nezamestnaní, mladé rodiny bez samostatného bývania, slobodné matky, neúplné rodiny, rodiny na sociálnych dávkach, rodiny s dlhodobo chorým členom,  rodiny s drogovo závislým členom, ale aj bezdomovci, azylanti, rómske rodiny. U týchto ľudí a rodín dominuje problematika straty životných istôt, vyčerpanie psychických zdrojov, problémy ako zvládať ťažkosti, konflikty, ale aj nároky každodenného života. Sprevádza ich často neschopnosť postarať sa o deti, o seba a strata orientácie v hodnotách. Ani takzvaní noví bohatí nie sú bez problémov. Nemajú čas pre rodinu, ani pre regeneráciu vlastných síl, opúšťajú hodnoty v prospech iných materiálnych a konzumných hodnôt, na ktoré časom doplatia. Spoločensky citlivé témy, ako je problematika násilia, drogových závislostí, odlišnej sexuálnej orientácie, manželskej nevery, rôzne druhy postihnutí, vrátane duševných, privádzajú k našim odborníkom ďalšiu veľkú skupinu ľudí. Ľudia so zhoršenou psychickou i zdravotnou kondíciou, s neurózami, depresiami a prepracovanosťou nachádzajú v CPPS často jedinú možnosť poradenstva a psychoterapie, ktorá im pomáha vrátiť sa do normálneho života. 
	Za posledné roky CPPS zaznamenáva v rámci individuálnej klientely nárast psychických problémov, ktoré sa svojím charakterom a intenzitou približujú k hranici ohrozenia duševného zdravia ( takzvané hraničné stavy), kedy je často nevyhnutná spolupráca s klinickými odborníkmi – psychiatrami. Toto konštatovanie korešponduje so štatistickými údajmi rezortu zdravotníctva (odbor psychiatria), ktoré poukazujú na skutočnosť, že od roku 1990 sa zdvojnásobil počet duševne chorých pacientov.
	Za vysoko aktuálnu a významnú považujeme spoluprácu CPPS na úlohe, ktorú vytýčila sekcia rodinnej politiky MPSVR SR: dôsledne zabezpečovať ochranu a uplatňovanie práv a právom chránených záujmov detí, transformovať detské domovy na domovy rodinného typu, napomáhať znižovanie počtu detí žijúcich mimo vlastnej rodiny alebo náhradnej rodiny a predchádzať príčinám vzniku, prehlbovania alebo opakovania porúch psychického, fyzického a sociálneho vývinu týchto detí. Počas 1. polroku 2002 sa 7 našich psychologičiek odborne vzdeláva v programe Pride, ktorý je zameraný na špecializované vzdelávanie vychovávateľov v detských domovoch a prípravu adoptívnych a pestúnskych rodičov. 
	Špecifickú oblasť činnosti CPPS tvorí problematika prevencie drogových a iných závislostí, ktorej sa osobitne venujú žiaľ iba 3 pracoviská CPPS. Napriek stagnácii v rozvoji špecializovaných pracovísk s touto problematikou snažíme sa pokračovať v realizácii koncepcie poskytovania služieb CPPS v oblasti prevencie drogových závislostí vyplývajúce z Národného programu boja proti drogám pre rezort MPSVR SR. V roku 2001 CPPS poskytovalo služby:
-	v oblasti prevencie drogových závislostí
-	v oblasti poradenstva, terapie a ambulantnej resocializácie
-	v oblasti vzdelávania odborníkov (aj metodickú pomoc, supervíziu) a verejnosti.
Záujem verejnosti o tieto služby narastá. Z programov, ktoré naši odborníci uplatňujú pri skupinovej práci stoja za pozornosť tieto: “Povedz to priamo”, “Cesta predo mnou”, “Rozhodni sa pre čaro zdravej rodiny”. S problematikou drogových závislostí sa i keď v malej miere stretávajú aj ostatné pracoviská CPPS. V ich práci však prevažujú preventívne cyklické podujatia pre mládež a dospelých. 
	Psychologická práca s klientmi s problémom závislostí spočíva v podpore odhodlania podstúpiť liečenie, ďalej spočíva v psychoterapeutickej práci (bez farmakoterapie) s tými závislými, ktorí odmietajú liečbu v príslušnom zariadení. Ďalej spočíva často v podpornej terapii príbuzných závislého člena rodiny, ale aj v pomoci pri resocializácii a začlenení sa do bežného života. Účinnosť našej práce vidíme práve v pomoci príbuzným – ich partnerom, rodičom, deťom, keďže samotným drogovo závislým ľuďom sa dostane relatívne viac pozornosti i starostlivosti, keď podstupujú liečbu. 

Uvedená filozofia, poslanie a úlohy  CPPS sa premietajú do základných okruhov činnosti CPPS:
a)	psychologické poradenstvo, psychodiagnostická a psychoterapeutická činnosť –  je to dominantná oblasť činnosti CPPS,  práca s klientom ako jednotlivcom, párom alebo rodinou, ktorí sú zatriedení do 10 kategóriií podľa problematiky,
b)	preventívno-výchovná činnosť v podobe vzdelávacích a diskusných (skupinových) podujatí predovšetkým pre dospievajúcu mládež, ale aj dospelých. Dominujúcimi témami sú: problémy dospievania, výchova k manželstvu a rodičovstvu, sexuálna výchova, zdravý životný štýl, prevencia drogových a iných závislostí,  medziľudské vzťahy a sociálne zručnosti, riešenie konfliktov, zvládanie stresových situácií, atď.,
c)	odborno-metodická činnosť spočíva smerom k iným inštitúciám vo vedení stáží študentov, pomoci pri tvorbe ročníkových a diplomových prác, v poskytovaní konzultácií pracovníkom odborov sociálnych vecí OÚ, úradov práce, vychovávateľom v detských domovoch, atď., 
d)	propagačná a publikačná činnosť v podobe informačných bulletinov o činnosti CPPS, článkov do rôznych regionálnych i celoslovenských novín a časopisov, prezentácie v rozhlasových a televíznych médiách, odborných príspevkov do bulletinu CPPS Empatia, atď.
Podrobnejšie údaje o činnosti CPPS sú uvedené vo Výročnej správe CPPS za rok 2001.

Ministerstvo školstva SR

	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky rozpracovaním štátnej politiky zdravia nadviazalo na plnenie úloh v oblasti ochrany a podpory zdravia, ktoré sa v uplynulom období realizovalo v súlade s uzneseniami vlády SR ku koncepcii štátnej zdravotnej politiky. Plnenie týchto úloh súvisí s plnením úloh vyplývajúcich pre rezort školstva z Národného programu podpory zdravia, ktorého druhú aktualizáciu schválila vláda SR uznesením č. 1038 z 25. 11. 1999 v nadväznosti na strategický dokument Svetovej zdravotníckej organizácie Zdravie 21 – Zdravie pre všetkých v 21. storočí. Súvisí aj s plnením aktualizovaného Národného programu boja proti drogám, na ktorého základe je vypracovaná Koncepcia prevencie drogových závislostí v rezorte školstva do roku 2003. Nemenej významné súvislosti sú aj s plnením úloh Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania, ktorú schválila vláda SR uznesením č. 846 / 1997 a s plnením úloh aktualizovaného Akčného plánu pre životné prostredie a zdravie obyvateľov Slovenskej republiky, ktorý schválila vláda SR uznesením č. 815 / 2000.
	Súvislosti s plnením Štátnej politiky zdravia sú zrejmé aj pri realizácii Koncepcie výchovy k manželstvu a rodičovstvu, ktorú schválilo Ministerstvo školstva SR v roku 1998 spolu s nadpredmetovými učebnými osnovami Výchova k manželstvu a rodičovstvu pre I. stupeň základných škôl a pre stredné školy. Štátna politika zdravia súvisí aj s realizáciou Zásad štátnej politiky vo vzťahu k mládeži Slovenskej republiky, ktoré sú zamerané aj na zdravotnú prevenciu, zdravotne postihnuté deti a ochranu detí a mládeže pred negatívnymi javmi. Podpora občianskych združení detí a mládeže v súlade s týmito zásadami sa uskutočňuje na základe predložených projektov týchto organizácií podľa rezortných smerníc o ich uznávaní a financovaní.
	Významnú súčasť podpory zdravia detí a mládeže tvoria telovýchovné a športové aktivity detí a mládeže mimo vyučovania, ktoré riadi a finančne zabezpečuje Ministerstvo školstva SR v súlade so zákonom o telesnej kultúre a ďalšími právnymi predpismi v spolupráci s občianskymi združeniami. V rámci podpory zdravia sa tak zabezpečuje “šport pre všetkých” (športové súťaže na základných, stredných a vysokých školách, záujmové činnosť a pod.).
	Osobitne treba spomenúť vysoké školy, najmä fakulty pripravujúce učiteľov, ktoré pripravujú študentov i pre oblasť podpory zdravia detí a mládeže diferencovane podľa študijných odborov. Každý študent učiteľského smeru štúdia získava základné poznatky z problematiky podpory zdravia v rámci všeobecného základu štúdia. Viaceré fakulty sú riešiteľmi vedeckých projektov z oblasti podpory zdravia a svoje vedecké poznatky prezentujú na odborných podujatiach. V ďalšom vzdelávaní učiteľov má osobitný význam 2-ročné špecializačné inovačné štúdium “Podpora zdravia”, ktoré organizuje Štátny pedagogický ústav v Bratislave v spolupráci so Štátnym zdravotným ústavom SR už tretí rok.
	Záverom treba zdôrazniť, že ochrana a podpora zdravia sa stala a bude aj naďalej organickou súčasťou výchovy a vzdelávania na vyučovaní, v aktivitách mimo vyučovania i v mimoškolskej činnosti detí a mládeže. Príslušné usmernenie škôl a školských zariadení v tejto oblasti je aj v Pedagogicko-organizačných pokynoch Ministerstva školstva SR pre školský rok 2002 / 2003, ktoré sa v súčasnom období dostávajú do škôl v celej Slovenskej republike.

Ministerstvo životného prostredia SR

1. Znižovanie nepriaznivých vplyvov a negatívnych dosahov ľudských činností na životné prostredie a zdravie populácie.

V roku 2001 boli zo Štátneho fondu životného prostredia poskytnuté finančné prostriedky na realizáciu 687 environmentálnych projektov, ktoré boli rozdelené do nasledovných oblastí:
•	Ochrana ovzdušia a ozónovej vrstvy – 95 akcií
•	Výstavba a rekonštrukcia vodovodu – 94 akcií
•	ČOV a kanalizácia – 286 akcií
•	Odpady a environmentálne riziká – 85 akcií
•	Ochrana prírody – 24 akcií
•	Územné plánovanie – 36 akcií
•	Iné – 67 akcií

Zároveň bol zo Štátneho fondu životného prostredia dotovaný Program obnovy dediny, do ktorého sa v roku 2001 zapojilo 311 obcí a taktiež finančnými prostriedkami fondu bolo uhradené odstránenie troch ekologických havárií.

2. Ochrana a racionálne využívanie rodov druhov a ekosystémov s cieľom ich potencionálneho dlhodobého využívania v sociálnej, hospodárskej a environmentálnej oblasti.

•	Prijatie zákona č. 151/2002 o používaní geneticky modifikovaných organizmov, ktorý bol vypracovaný v súlade so zákonom č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení zákona 514/2001 Z.z.
•	Vyhláška MŽP SR č. 183/2001, ktorou sa dopĺňa vyhláška MŽP SR o chránených rastlinách a chránených živočíchov a o spoločenskom ohodnocovaní chránených rastlín, chránených živočíchov a drevín
•	Nariadenie vlády č. 101/2002 Z.z., ktorým sa vyhlasuje Národný park Slovenský kras
•	Nariadenie vlády č. 140/2002 Z.z., ktorým sa vyhlasuje Národný park Veľká Fatra

3. Ochrana zložiek životného prostredia a minimalizácia nepriaznivých vplyvov a negatívnych dosahov na životné prostredie.
 
•	Vláda SR schválila uznesením č. 381 dňa 17. apríla 2002 návrh zákona o ochrane ovzdušia. Návrh zákona je v súlade s Dohovorom o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov a ďalšími súvisiacimi medzinárodnými zmluvami, ktorými je SR viazaná. Predpokladá sa, že zákon nadobudne účinnosť 1. septembra 2002.
•	MŽP SR pripravuje vydanie všeobecne záväzných predpisov do konca roka 2002 k vykonávaniu zákona (vyhláška MŽP SR o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín zo skladov benzínu a distribúcie benzínu, vyhláška MŽP SR o kvalite ovzdušia).
•	V rámci medzinárodných záväzkov MŽP SR pripravilo a predložilo vláde SR a NR SR návrhna ratifikáciu Pekinského dodatku k Montrealskému protokolu o látkach, ktoré porušujú ozónovú vrstvu Pekinský dodatok rozširuje zoznam látok, ktorých výroba a spotreba sú zakázané o brómchlórmetán. NR SR vyslovila 8. februára súhlas s dodatkom.
•	NR SR schválila dňa 20.3.2002 ratifikáciu Kjótského protokolu k rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy. Protokol ukladá znížiť emisie skleníkových plynov v záväznom období 2008-2012 pre SR o 8 % v porovnaní s rokom 1190.
•	MŽP SR predložilo do NR SR návrh na ratifikáciu Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach. Dohovor zakazuje výrobu a obmedzuje používanie pesticídov a požaduje vylúčenie, resp. zníženie neúmyselných únikov niektorých POP (napr. Dioxíny, furány, PCB, Hexachlórbenzén) do životného prostredia. O návrh sa v súčasnej dobe rokuje v NR SR.
•	Prijatie zákona č. 184/2002 o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
•	Od roku 1999 rieši ŠGÚDŠ skúšobný projekt “Zhodnotenie potencionálneho vplyvu geochemického prostredia na zdravotný stav obyvateľstva  v oblasti SGR”. Cieľom úlohy je riešenie miery a charakteru kontaminácie geochemického pozadia abiotickej zložky životného prostredia a jej potenciálny vplyv na zdravotný stav obyvateľstva. Súčasťou projektu sú aj metodiky spracovania indikátorov zdravotného stavu obyvateľstva a vzťah rizikových oblastí ku spôsobu využívania krajiny. Vplyv geofaktorov životného prostredia na zdravotný stav obyvateľstva bude realizovaný pomocou štatistickej analýzy v spolupráci sa ŠZÚ. Plánuje sa spracovanie aj ďalších oblastí v SR s vysokým stupňom znečistenia, navrhnutá je oblasť Hornej Nitry a banskoštiavnická.
•	Pravidelne sú vykonávané hydrogeologické prieskumy podzemných vôd zamerané na zabezpečenie zdrojov pitnej vody pre obyvateľstvo a taktiež prebieha hydrogeologický výskum a prieskum geotermálnych vôd.

4. Ochrana a tvorba a racionálne využívanie územia a vytvorenie vhodného životného prostredia eliminujúceho nepriaznivé faktory.

•	V rámci posudzovania vplyvov na životné prostredie v zmysle zákona č. 127/1994 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení zákona č. 391/2000 Z.z. MŽP SR osobitne prihliada na nepriaznivý vplyv navrhovaných činností na zdravie populácie a navrhuje účinné opatrenia na ich elimináciu.
•	V roku 2001 vláda SR uznesením č. 1033/2001 schválila Koncepciu územného rozvoja Slovenska (KURS) 2001 ako územnoplánovaciu dokumentáciu celoštátneho stupňa. KURS ustanovuje zásady usmerňovania územného rozvoja s cieľom utvárať rovnocenné životné podmienky na celom území SR, vytvárať územné predpoklady na zlepšenie životného prostredia, zabezpečenie ekologickej stability, zachovanie kultúrno-historického dedičstva.
•	Z hľadiska vytvárania konkrétnych priestorových a funkčných podmienok pre zdravý život majú svoj význam aj územné plány obcí a zón, ktorých obstaranie je v kompetencii jednotlivých obcí a MŽP SR ich podporuje prostredníctvom Štátneho fondu životného prostredia a najmä prostredníctvom Programu obnovy dediny, na ktorý každoročne vyčleňuje finančné prostriedky.

5. Ochrana životného prostredia pred nežiaducim pôsobením biologických, fyzikálnych a chemických faktorov.

•	Prijatím zákona č. 223/2001 Z.z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov a všeobecne záväzných právnych predpisov na jeho vykonanie v rámci s vybranými predpismi EÚ zákona bolo zabezpečené znižovanie nepriaznivých vplyvov ľudskej činnosti na životné prostredie a zdravie populácie.
•	Vypracovanie Programu odpadového hospodárstva (POH) do r. 2005 a jeho následné schválenie uznesením vlády SR č. 180z 27. 2. 2002. V POH sú určované ciele odpadového hospodárstva a opatrenia na ich dosiahnutie, medzi ktoré patrí napríklad znižovanie nebezpečných vlastností odpadov, ktoré ohrozujú životné prostredie a zdravie obyvateľstva.
•	Znižovanie rizika negatívneho vplyvu ľudskej činnosti zabezpečuje MŽP SR udeľovaním autorizácií na nakladanie s opotrebovanými batériami a akumulátormi, nakladanie s odpadovými olejmi, zber a spracovanie starých vozidiel.
•	Prebieha monitorovanie vplyvu environmentálnych záťaží na geologické činitele životného prostredia vo vybraných regiónoch Západných Karpát. Meranie a vyhodnocovanie Cs 137 na ploche Levice - Mochovce a vypracovanie štúdie – radónový prieskum Žiarskej kotliny.
•	MŽP SR a MŽP MR a MV MR podpísalo 24. 4. 2001 ”Zmluvu o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením”. Výmena údajov prispieva k zmenšovaniu vplyvov fyzikálnych faktorov na zdravie populácie.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
Determinanty zdravia

	Jednou z hlavných podmienok a determinantou na udržanie a zlepšenie zdravotného stavu je zdravé a bezpečné životné a pracovné prostredie v rezorte s cieľom znížiť negatívny dosahna zdravie z pracovného, sociálneho a rodinného prostredia, nesprávnych a škodlivých návykov, výživy a nedostatku pohybu.

-	Efektívnym využívaním sa skrátila priemerná ošetrovacia doba na ambulanciách, čím   došlo zároveň k skráteniu celkovej doby práceneschopnosti zamestnancov,
-	došlo k rozvinutiu vzťahov so všetkými zdravotníckymi zariadeniami,
-	zvýšila sa úroveň technického a materiálneho vybavenia v úzkej súčinnosti so skvalitňovaním odborných vedomostí zdravotných zamestnancov s cieľom poskytovať zdravotnú starostlivosť na úrovni súčasných vedeckých poznatkov s následným cieľom získať osvedčenie o kvalite práce podľa noriem ISO radu 2000.

Medzi základné priority v oblasti štátnej politiky zdravia patrili:

1.	Zníženie rozdielov v zdraví

-	vytvorili sa podmienky pre rovnakú dostupnosť zdravotnej starostlivosti pre zamestnancov železníc a ostatných pracovníkov rezortu,
-	podporili sa programy zamerané na podmienky života telesne a zdravotne postihnutých občanov v oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií,
-	v rámci poradenstva sa cielene vyhľadávali a stanovovali riziká osteoporózy,
-	v rámci projektu “CINDI” došlo k zvýšeniu zdravotného uvedomenia pracovníkov rezortu,
-	v rámci prevencie osteoporózy sa za obdobie rokov 2000-2001 vyšetrilo v železničnom zdravotnom ústave 1723 klientiek,
-	- propagácia zdravotného životného štýlu (zvýšenie pohybovej aktivity, racionálnej výživy, podpory nefajčenia”,
-	nefarmakologické pozitívne ovplyvňovanie zvýšeného tlaku krvi,
-	- v súlade s Vestníkom MZ SR bolo v r. 2001 zriadené v Železničnom zdravotnom ústave špecializované “Poradenské centrum pre ochranu a podporu zdravia”, ktoré koordinujú aj činnosť špecializovanej “Poradne pre prevenciu osteoporózy”. Cieľom poradenstva v “Špecializovanej PZ” je cielene vyhľadávať a stanovovať riziká osteoporózy. Individuálnym prístupom ku klientom, sprostredkúvať informácie o zásadách prevencie osteoporózy a motivovať ich k pozitívnej zmene. Pre tieto účely bol zakúpený prenosný ultrasonografický denzitomer zn. Sahara. Práca špecializovanej poradne spočívala vo výjazdoch do terénu v rámci celej Slovenskej republiky priamo na pracoviská rezortu. Týmto spôsobom bolo umožnené zúčastniť sa na vyšetrení čo najväčšiemu počtu klientov,
-	vytvorili sa podmienky na vyrovnanie sa zo stresujúcimi pracovnými podmienkami formou vzdelávacích aktivít so zameraním na duševnú a telesnú hygienu, vytvorenie správnych stravovacích a hygienických návykov,
-	v priestoroch budovy MDPT SR bola zriadená stála expozícia so zdravotno-výchovnou tematikou aktualizovaná podľa kalendára Svetovej zdravotníckej organizácie.

2.	Zdravie mládeže

-	v spolupráci s praktickým lekárom pre deti a dorast sa vytvárali podmienky pre zdravý a plnohodnotný život mládeže, osvojovať si zdravý štýl života, bez vplyvu a používania škodlivých látok (alkoholu, nikotínu, drog),
-	v rámci štátnej zdravotnej politiky za obdobie rokov 2000-2001 sa železničný zdravotný ústav zameral na spracovanie a distribúciu zdravotnovýchovných materiálov s osobitným zameraním na dorast žiakov Stredného odborného učilišťa železničného, u ktorých sa pravidelne realizovali aj mnohé zdravotnovýchovné aktivity (besedy, prednášky, súťaže, ankety a pod.),
-	vykonali sa screeningové vyšetrenia osteoporózy u 53 klientov – žiakov Stredného odborného učilišťa železničného v Trenčíne.

3.	Zdravé starnutie

-	uplatnil sa princíp celoživotnej podpory zdravia formou dispenzarizácie ochorení, primeranou formou osvety a vytvárania podmienok pre zdravý životný štýl v období staroby, resp. dôstojného dožívania vo vysokom veku.

4.	Zlepšenie mentálneho zdravia

-	v rámci vzdelávacích aktivít sa vytvárali podmienky na zlepšovanie schopnosti zamestnancov vyrovnať sa so stresujúcimi pracovnými podmienkami formou vzdelávacích aktivít so zameraním na duševnú a telesnú hygienu, vytváranie správnych stravovacích a hygienických návykov, vychovávať k pravidelnej pohybovej aktivite.

5.	Redukcie infekčných, neinfekčných ochorení a úrazov

-	v rámci imunizačného programu sa zabezpečilo zvýšenie odolnosti zamestnancov v rezorte v období výskytu chrípkového ochorenia včasným očkovaním proti chrípke, a tým predchádzaniu ekonomickým stratám pre Železnice Slovenskej republiky liečbou ochorenia a jeho komplikácií,
-	u vybraných profesií boli zaočkovaní zamestnanci proti kliešťovej encefalitíde a poučení o zásadách  bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

6.	Zdravé a bezpečné prostredie

-	vytvorili sa podmienky na ochranu zdravia pred vplyvom škodlivých biologických, fyzikálnych a chemických faktorov v životnom a pracovnom prostredí dodržiavaním HE režimu na pracoviskách, hlavne rizikových, používaním ochranných pracovných prostriedkov a dodržiavaním technologických postupov.

7.	Redukcia negatívnych návykov a zdravý životný štýl

-	v rámci lekárskych prehliadok sa urobila osveta pohovormi u pacientov so zameraním na škodlivý vplyv fajčenia, nadmerného používania alkoholu a nesprávnej životosprávy na ich zdravie.

8.	Manažment kvality v rezortnom zdravotníctve

-	v rámci novoprijatých legislatívnych noriem v oblasti požiadaviek na kvalifikačnú úroveň sa kládol dôraz na zvyšovanie vzdelávanie poskytovateľov zdravotníckej starostlivosti,
-	aplikovali sa prvky TQM v rámci železničného zdravotníctva spolu s najmodernejšou zdravotníckou technikou.

Nástroje na zabezpečovanie realizácie štátnej zdravotnej politiky v rezorte sú v týchto činnostiach:

-	zabezpečila sa všeobecná informovanosť o zdravotnom životnom štýle v podpore a ochrane zdravia,
-	zabezpečilo sa vzdelávanie zamestnancov v oblasti ochrany zdravia,
-	podporili sa celospoločenské programy zamerané na podporu zdravia.

Legislatíva a ekonomika

-	zabezpečila sa dôslednejšia väzba a vzájomné prepojenie vznikajúcich legislatívnych noriem s vyhodnotením ich dosahu na zdravie.

Ministerstvo vnútra SR

Ministerstvo vnútra SR na podmienky svojej pôsobnosti rozpracovalo nasledovné priority štátnej politiky ochrany zdravia:

1.	Zdravé starnutie
1.1 Rozvojom a skvalitňovaním závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti, poskytovaním kúpeľnej a rekreačnej starostlivosti v zariadeniach rezortu  podporovať princíp celoživotnej podpory zdravia.

Od r. 2001 je vytvorená sieť rezortných služobných a externých lekárov pre poskytovanie závodnej zdravotnej starostlivosti. V maximálnej miere sa využíva kúpeľná liečba, preventívna rehabilitácia a rekreačná starostlivosť v rezortných zariadeniach. 

1.2. Vyškolením pracovníkov v poskytovaní prvej pomoci znižovať rozsah poškodenia zdravia pri  úrazoch, a tým predlžovať obdobie plného zdravia a aktivity, odsúvať vznik chronických a degeneratívnych ochorení do najneskoršieho možného veku, a tak znížiť potrebu odkázanosti.

Pravidelne každý rok sa policajti-zdravotníci a hasiči  preškoľujú v poskytovaní prvej pomoci pod vedením zdravotníckych pracovníkov.

1.3. Pri realizácii nových stavieb a rekonštrukcii stavieb v rezorte zabezpečiť realizáciu technických požiadaviek na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu.

Technické úpravy pri rekonštrukciách rezortných zariadení zabezpečujú aj bezbariérový prístup pre občanov.

1.4. Prispievať k plneniu cieľov “Národného programu ochrany starších ľudí” plnením aktivít rozpracovaných na rezort ministerstva vnútra SR..

Plnenie je pravidelne odpočítavané pre MPSVaR

1.5. Rozširovať a skvalitňovať poskytovanie starostlivosti v geriatrickej ambulancii rezortu.

Bývalí zamestnanci využívajú možnosť dispenzarizácie na geriatrickej ambulancii, ktorá poskytuje aj návštevnú službu. Rovnako využívajú aj kúpeľnú liečbu v rezortných zariadeniach.

2.	Rozvoj paliatívnej starostlivosti a zdravotníckej etiky

2.1. Po rekonštrukcii NsP MV SR vyčleniť lôžka  pre rehabilitáciu a dlhodobo chorých.
Pokračovanie rekonštrukcie bolo pre nedostatok finančných prostriedkov pozastavené, ale stále sa plánujú doliečovacie lôžka.

2.2. V každodennej činnosti zdravotníckych zariadení rezortu naďalej rešpektovať právo pacienta – poistenca na ohľaduplnú odbornú zdravotnú starostlivosť a primerané informácie o svojom zdravotnom stave, o diagnostických a terapeutických úkonoch, ako i právo spolurozhodovať o ďalšom postupe.

Všetky rezortné zdravotnícke zariadenia dodržiavajú Chartu práv pacienta a platnú legislatívu, dôkazom čoho je, že rozbor dotazníkov spokojnosti nezaznamenal žiadnu sťažnosť z dôvodu porušenia práv pacienta či neposkytnutia informácií.

2.3. Plnením “Akčného plánu boja proti korupcii” vytvárať podmienky pre elimináciu tieňovej ekonomiky v zdravotníctve.

Plnenie princípov protikorupčného konania sa pravidelne sleduje a odpočítava.

3. Zlepšenie mentálneho zdravia

3.1. Dôslednou prípravou a výcvikom zlepšovať schopnosť pracovníkov rezortu vyrovnať sa so stresujúcimi udalosťami pri výkone povolania.

V rámci útvarov prebiehajú pravidelné prednášky a psychologické školenia v súlade s Rozkazom MV SR č.6/2002 a Nariadením MV SR č. 19/2001. kontrola konzumácie alkoholu -nariadenie MV SR.

3.2. Zapojiť psychológov do starostlivosti o psychické zdravie posudzovaním pracovného prostredia s návrhom nápravných opatrení.

Rezortná komisia pripravuje komplexný systém psychologickej starostlivosti o príslušníkov PZ. Úpravou štruktúry a lokalizácie útvarov sa prispelo k zlepšeniu pracovného prostredia.

3.3. Zabezpečovaním preventívnej rehabilitácie vytvárať podmienky pre zlepšenie psychosociálnej pohody pracovníkov rezortu.

Preventívnu rehabilitáciu využívajú policajti v troch formách podľa platnej legislatívy.  Jej súčasťou je aj psychorelaxácia
 
4. Zdravé a bezpečné prostredie

4.1. Vykonávať štátny zdravotný dozor na pracoviskách rezortu MV SR a kontrolovať plnenie nápravných opatrení.

Štátny zdravotný dozor sa zameral na pracoviská dopravnej polície a kontrolu zariadení kúpeľnej a rekreačnej starostlivosti pred začatím sezóny.

4.2. Presadzovať dobudovanie zdrojov pitnej vody na hraničných priechodoch SR

V r. 2001 nebol dobudovaný žiaden zdroj pitnej vody. Pitná voda sa na pracoviskách bez zdroja zabezpečuje dodávkou balenej pitnej vody.

4.3. Inšpekciu práce zamerať na odbornú spôsobilosť pracovníkov pri obsluhe technických zariadení, stav technických zariadení a na vyhodnotenie rizika pri práci
Inšpektormi štátneho odborného dozoru pravidelne sú vykonávané kontroly preškolení pracovníkov aj potvrdení o kontrolách zariadení. Neboli zistené závažné nedostatky.

4.4. Dôslednou kontrolou užívania ochranných pracovných odevov, pomôcok a postupov prispieť k ochrane zdravia pred škodlivými biologickými, fyzikálnymi a chemickými faktormi v pracovnom prostredí.

Inšpektori oddelenia štátneho odborného dozoru pravidelne kontrolujú používanie ochranných pracovných odevov, pomôcok a postupov. Pracovníci odboru ochrany zdravia vykonali kontroly používania OOPP na pracoviskách s cudzincami a priebežne kontrolujú rizikové pracoviská.

6.	.Redukcia negatívnych návykov a  zdravý životný štýl

6.1.	Optimalizovať stravovanie policajtov pracujúcich vo viaczmenných prevádzkach, zabezpečovať pitný režim na pracoviskách.

Dodržiavanie pitného režimu – vydaním rozhodnutí v súčinnosti s metodickým pracoviskom stravovania vykonávali rezortní hygienici hlavne na hraničných priechodoch. Pri väčších úradoch rezort prevádzkuje závodné jedálne.

6.2.	Rešpektovať a dôsledne dodržiavať právo ľudí na prostredie bez tabakového dymu zákazom fajčenia na všetkých pracoviskách rezortu s výnimkou vyhradených priestorov pre fajčiarov.

V rámci kontrol orgánu bezpečnosti práce sa realizujú i kontroly zákazu fajčenia. Zdravotnícke zariadenia sú nefajčiarske pracoviská s vyhradeným priestorom na fajčenie a zdravotnícki pracovníci sa zapájajú do aktivít HPH (Nemocnice podporujúce zdravie).

7. Nadrezortná zodpovednosť za zdravie

7.1. Zúčastniť sa na realizácii projektu celospoločenského programu determinujúceho zdravé životné prostredie NEHAP pod gestorstvom zdravotníctva.

Rozpracovaný projekt NEHAP- “Zdravé a bezpečné pracovisko hraničnej a cudzineckej polície” je po úspešnej oponentúre v štádiu negociácie s RE.

7.2. Pokračovať v plnení rozpracovaného  “Národného programu podpory zdravia”

V r. 2001 sa program zameral na preventívne očkovanie policajtov proti chrípke, zvýšenie informovanosti vydaním publikácie "Zdravie do ruky” a vyšetrovaním klientov v Poradni zdravia v Banskej Bystrici.

8. Manažment kvality v zdravotníctve a v iných rezortoch

8.1. Účasťou rezortného zdravotníctva na aktivitách siete “HPH” “Nemocníc podporujúcich zdravie” pod záštitou Svetovej zdravotníckej organizácie prispievať k rozvoju systému verejného zdravotníctva. 

NsP MV SR mala aktívnu účasť na 10. Medzinárodnej konferencii HPH v Bratislave, kde prezentovala výsledky projektu zdravej výživy.

8.2. Pripraviť NsP MV SR na akreditáciu zdravotníckych zariadení.

Vykonávajú sa pravidelné kontroly pracoviska s návrhmi nápravných opatrení spolu s tvorbou vnútorného systému kvality v NsP MV SR Hematologické laboratórium opakovane získalo certifikáty externej kontroly kvality.

8.3. Pokračovať v manažérskej príprave riadiacich pracovníkov  rezortného zdravotníctva a trvalom zvyšovaní ich schopností.

Riadiaci pracovníci rezortného zdravotníctva získali viaceré osvedčenia manažérov na domácich aj zahraničných vzdelávacích inštitúciách a pokračujú v trvalom zvyšovaní svojich znalostí.

Na základe uvedeného môžeme konštatovať, že ministerstvo vnútra SR systematicky plní rozpracované úlohy vyplývajúce zo štátnej politiky zdravia v SR.

Ministerstvo kultúry SR

Ministerstvo kultúry SR v rámci svojej pôsobnosti prispelo k zlepšeniu zdravotného stavu občanov ovplyvňovaním determinantov zdravia, ktorými sú najmä vzdelanosť, informovanosť a zdravé bezpečné prostredie.
Cieľovými skupinami tohto pôsobenia boli všetky vrstvy obyvateľstva, najmä rodina a jej členovia s osobitným zameraním na deti a mládež, seniorov – občanov v poproduktívnom veku, zdravotne, mentálne a inak znevýhodnení občania.
Nástrojom na zabezpečovanie realizácie štátnej politiky zdravia v pôsobnosti rezortu kultúry bola najmä kultúrno – osvetová činnosť zameraná na zdravotnú výchovu. Cieľom týchto aktivít bolo informovať občanov:
1.	o prevencii chorôb,
2.	o vplyve životného prostredia na zdravie,
3.	ovplyvňovať postoj občanov k vlastnému zdraviu,
4.	odmietanie zdraviu škodlivých foriem správania,
5.	vytváranie zdravého životného štýlu.
Kultúrno – osvetové    aktivity   boli    orientované   predovšetkým   na nasledovné tematické okruhy: správna výživa, duševné zdravie a prevencia stresu, pohybové aktivity, životné prostredie ako faktor zdravia, redukcia infekčných a neinfekčných ochorení, úrazov ap., prevencia drogových závislostí a HIV/AIDS, redukcia negatívnych faktorov (alkohol, tabak, gambling...), predchádzanie civilizačným ochoreniam, výchova k manželstvu a rodičovstvu, sexuálne výchova, zdravý životný štýl, zdravé a bezpečné prostredie a iné.
Organizácie v pôsobnosti Ministerstva kultúry SR realizovali ciele štátnej politiky zdravia rôznymi formami a metódami, ako napr. výchovno – vzdelávacími aktivitami (školenia, semináre, tvorivé dielne, výmeny skúseností), publikáciou metodických materiálov s problematikou ochrany a podpory zdravia, metodicko – poradenskou a konzultačnou činnosťou pre pracovníkov zariadení miestnej a regionálnej kultúry, publikačnou a propagačnou činnosťou, aktivitami zameranými na zapájanie sa zdravotne znevýhodnených občanov do kultúrneho života vytváraním podmienok pre umožnenie návštev kultúrnych podujatí bezbariérovým prístupom do kultúrnych zariadení, zľavami na vstupenkách a benefíciou. Na vytváraní podmienok pre zlepšenie psychosociálnej pohody ľudí a účelového trávenia voľného času detí a mládeže sa podieľali organizovaním hudobných a divadelných festivalov, výchovných koncertov, rodinných koncertov, verejných generálok, výstav, literárnych podujatí a pod., a tým prispievali k formovaniu pozitívneho vzťahu k zdravému životnému štýlu. Vychádzali v ústrety aj starším spoluobčanom – dôchodcom, ktorým poskytovali zľavy na vstupnom.

Slovenská  národná  galéria  zriadila  vo svojich  priestoroch  Tvorivú  dielňu  pre deti  a mládež vo veku 5 - 15 rokov (výnimočne i pre staršiu mládež). Tomuto projektu zameranému na podporu a rozvíjanie výtvarných schopností a zručnosti mladých ľudí na pozadí priameho styku s najvýznamnejšími umeleckými dielami treba pripočítať významný moment uplatnenia terapeutického vplyvu a pôsobenia výtvarnej umeleckej tvorby na človeka. Išlo konkrétne o arteterapiu - t. z. tvorivé dielne zamerané na prácu so zdravotne postihnutými deťmi a skupinami mládeže v úzkej spolupráci s odborníkmi na túto oblasť. 

V rámci kultúrnej výmeny so zahraničím bolo Slovenské centrum dizajnu spoluorganizátorom (hlavný organizátor bola Slovenská národná galéria) výstavy súčasného švédskeho dizajnu Design for every body, ktorá bola venovaná problematike prínosu dizajnu ku kvalite života zdravotne postihnutých osôb. Výstavu poskytol Švédsky inštitút a Svensk Form.

Východoslovenská galéria v Košiciach v spolupráci so Štátnym zdravotným ústavom uskutočnili 2 ročníky výstavy detskej a študentskej výtvarnej tvorby Deti proti AIDS. K pravidelným aktivitám patrili bienálna prehliadka prác žiakov košických škôl, poskytovali priestory na prezentáciu tvorby poslucháčov VŠ. V rámci Dňa otvorených dverí (Deň múzeí a galérií) pripravili program pre zdravotne postihnuté deti z Ústavu sociálnych služieb. Uskutočnili 3. ročník aukcie darovaných výtvarných diel Umelci deťom, ktorú  galéria pripravila v spolupráci so slovenským výborom UNICEF pre deti v núdzi.

Štátna galéria v Banskej Bystrici sa vo svojej propagačnej činnosti zameriavala osobitne na motiváciu mladej generácie k vnímaniu umenia ako formy upevňujúcej duševné zdravie a prevenciu drogovej závislosti (v rámci lektorátov, besied, prednáškových podujatí). 

Slovenské národné múzeum (ďalej len SNM) po úspešnom uvedení výstavného projektu “Chceme žiť bez drog” tento projekt reprízovalo v mnohých múzeách a kultúrnych zariadeniach po celom Slovensku (celkovo 11 repríz, 23 649 návštevníkov). V roku 2001 bola nosná časť výstavného projektu s názvom “Aj rastliny zabíjajú” pripravená v Slovenskom múzeu ochrany prírody a jaskyniarstva v Liptovskom Mikuláši a začiatkom roku 2002 bola výstava inštalovaná v Lesníckom a drevárskom múzeu vo Zvolene. Z ďalších aktivít, ktoré akcentujú poznávanie a ochranu prírody, zdravý životný štýl možno spomenúť:
-	výstavu “Človek a rastliny” pripravenú SNM v spolupráci s Oravským múzeom v Dolnom Kubíne, 
-	pre najširšiu cieľovú skupinu návštevníkov SNM – Prírodovedné múzeum pripravili každý pondelok v mesiacoch máj - november hubársku poradňu, kde poskytovali mykologické konzultácie a určovali prinesené huby, 
-	SNM v spolupráci s Múzeom SNR Myjava organizovalo pravidelne podujatie “Hrou k zdravému životu” – aktivity pre vyššie vekové skupiny MŠ, pre všetky ZŠ a iným podaním i pre SŠ a SOU s názorným demonštrovaním základných úkonov pri poskytovaní prvej pomoci, učenie obväzovania, spojené s rozprávaním o liečení v minulosti, 
-	SNM - Múzeum SNR Myjava prispievalo do regionálnej tlače recenziami výstav a úvodníkmi ku Dňu zdravia, Dňu Zeme a Dňu medzinárodného Červeného kríža,
-	SNM - Múzeum Bojnice sa v mesiacoch jún, júl a august podieľalo na realizácii Kúpeľného hudobného leta v spolupráci so slovenskými liečebnými kúpeľmi, 
-	SNM - Múzeum A. Kmeťa v Martine svoju propagačnú činnosť tematicky zameriavalo na podporu zdravia a rozvíjalo ju formou prednášok na aktuálne témy: Liečivé rastliny Turca, Tradície olejkárstva, Rastliny a alergie a pod. Pri múzeu je ďalej vedená poradensko-konzultačná služba k fytoterapii a konzultácie s pestovateľmi liečivých rastlín.

Slovenská národná knižnica v rámci výchovno-vzdelávacích aktivít zabezpečila výstavku pre čitateľov na tému Vplyv životného prostredia na zdravie. Pri práci s čitateľmi uprednostňovali individuálny prístup či už formou konzultácií, alebo rešerší. Poskytli  kvalitné informačné pramene na témy napr.: integrácia mentálne postihnutých detí, drogy ako spoločenský problém, vplyv fajčenia na pôrodnosť, záťažová funkčná diagnostika, epidemiológia TBC vo svete a v SR, prevencia vzniku závislostí, škodlivosť slnka na kožu a iné.
Keďže Slovenská národná knižnica vydáva časopis Knižnica a médiá sa musia stať hlavným partnerom pri realizácii štátnej politiky zdravia, uverejnili v uplynulom období príspevky zamerané na podporu zdravia ako napr. Týždeň boja proti drogám, Aktivity Považskej knižnice pre zrakovo znevýhodnených občanov, Vnímajú svet farebne,  aj keď im neslúži zrak, 35 rokov informácií pre lekárske knižnice.
   
Univerzitná knižnica v Bratislave v rámci kultúrno-vzdelávacej činnosti  pravidelne zabezpečovala v spolupráci s vedeckými inštitúciami a občianskymi združeniami prednášky,  besedy a výstavy zamerané na zdravý spôsob života,  zdravý životný štýl a redukciu negatívnych návykov. Osobitnú pozornosť venovala akvizícii  kvalitných informačných prameňov z oblasti ochrany zdravia a súvisiacich vedných disciplín a sprístupňovala tieto dokumenty širokej čitateľskej verejnosti, poskytovala bibliografické informácie a vypracovávala odborné rešerše z oblasti spoločenských a prírodných vied zamerané na ochranu zdravia podľa požiadaviek a potrieb pracovníkov vedy a výskumu, vysokých škôl a ostatný záujemcom. V rámci výstavy dokumentov v spolupráci so Slovenskou lekárskou knižnicou vydali katalóg výstavy pod názvom: Veda v znamení narcisu. 

Zo samotného  predmetu činnosti  Slovenskej knižnice pre nevidiacich Mateja  Hrebendu v Levoči  (ďalej len SKN) vyplýva jej nezastupiteľné miesto pri odstraňovaní faktickej nerovnosti občanov so zdravotným postihnutím so zdravou populáciou v rôznych oblastiach života napr. vo vzdelávaní, kultúre, prístupe k informáciám. 
SKN pripravila odporúčajúcu bibliografiu “Dotykom ku zdraviu”, ktorá obsahuje informácie z oblasti reflexnej a fyzikálnej terapie, na požiadanie používateľov pripravila rešerš na tému homeopatia, aspekt podpory zdravia zohľadňovala pri výbere titulov do knižničného fondu SKN aj edičná komisia. V  SKN bolo vydaných v roku 2001 osem titulov kníh vo zvukovom vyhotovení a v Braillovom písme zameraných na uvedenú tému. 
Redakcia pre nevidiacich SKN v Levoči sa  vo svojej publikačnej činnosti zameriavala aj na oblasť podpory zdravia. Už tým, že vydáva samostatný odborný časopis pre masérov s názvom Dotyky a časopis pre športovcov Pohyb. Otázke podpory zdravia, zdravého spôsobu života sa venovala aj v ostatných periodikách, a to  v rubrikách Zdravotnícke okienko. Články o zdravom stravovaní, očistných dňoch, správnej životospráve, športovaní, aktívnom oddychu, pozitívnom myslení, najnovšie zdravotnícke úspechy, informácie o prevencii, zdravej výžive, prírodnej lekárni a pod., to všetko tematicky patrilo do kategórie spojenej s podporou zdravia. 
  
Štátna vedecká knižnica v Banskej Bystrici v cykle “Osobnosti” venovanému prezentácii významných osobností mesta a regiónu a ich prínosu pre mesto, región, Slovensko a celú spoločnosť, predstavili verejnosti aj osobnosti z oblasti medicíny napr.: oftalmologičku MUDr. Helena Šváčovú. 
Zorganizovali podujatia:
-	so zameraním na prevenciu pred spoločensky škodlivým správaním a drogovou závislosťou určené pre žiakov základných a stredných škôl,
-	pre závislých a inak zdravotne postihnutých občanov v spolupráci s psychiatrickou  ambulanciou  Roosweltovej nemocnice  a Centrom protidrogovej závislosti s cieľom        poskytnúť im inšpirácie pre alternatívne využívanie voľného času a pomôcť im zmeniť doterajší hodnotový rebríček s orientáciou na pozitívne kultúrne a historické hodnoty. Podujatia boli doplnené o čítanie z kníh, počúvanie hudby, tvorivé scénické hry s využitím bábkarského fundusu múzea  s   primeraným obsahom a  výchovno-vzdelávacím cielením, s  diskusiami a prezentáciou vlastných názorov a pod.,
-	podujatia pre telesne a mentálne postihnutých občanov v spolupráci s osobitnou školou, ústavmi sociálnej starostlivosti – špecializované vyučovacie hodiny s tematikou rozprávok, s využitím bábkových hier a tvorbou vlastných akcií a pod.,
-	podujatia zamerané na environmentálnu výchovu prostredníctvom literárnych a hudobných osobností a ich diel s prírodnou tematikou, 
-	kultúrno - rekreačné vzdelávacie a oddychové podujatia pre dôchodcov najmä vo forme čajových posedení s konkrétnym kultúrnym programom súvisiacim so špecializáciou a zbierkovým fondom.

Národné osvetové centrum (ďalej len NOC) realizovalo štátnu politiku zdravia metodicko-poradenskou, vzdelávacou, publikačnou a edičnou činnosťou, vytváraním pozitívneho vzťahu a podmienok pre bezpečné pracovné prostredie, zdravé životné prostredie a pod. S týmto zámerom NOC usmerňovalo regionálne osvetové strediská (ďalej len ROS) a následne miestnu kultúru, uskutočňovalo aktivity zamerané predovšetkým na propagáciu zdravia, zdravého spôsobu života, na prevenciu rizikových faktorov zdravia a sociálno-patologických javov, odmietanie škodlivých foriem správania.
Pokračovanie cyklu školení Zdravý životný štýl  Interpersonálna komunikácia  bolo určené  pre metodických a riadiacich pracovníkov ROS. Dominantnou témou ďalšej časti cyklu bola problematika sebapoznávania verzus deštruktívne prejavy. Lektormi edukačnej aktivity boli renomovaní odborníci na uvedenú problematiku z Českej republiky. Realizácia podujatia vyplynula z  Národného programu boja proti drogám.
Odborný seminár Sociálna práca - vybrané problémy bol určený  pre vybraných  riadiacich a metodických pracovníkov kultúrno-osvetových zariadení. Seminár sa tematicky zameral na problematiku náhradnej rodinnej starostlivosti, náhradnej inštitucionálnej starostlivosti, sociálno-právnej ochrany detí a mládeže, psychologických aspektov náhradnej rodinnej starostlivosti. Odborný seminár bol spojený s exkurziou v Diagnostickom centre v  Bratislave. V priebehu podujatia boli načrtnuté možnosti kultúrno-osvetovej činnosti v oblasti sociálnej práce.
Dvojdňový metodicko-teoretický odborný seminár Primárna prevencia drogových závislostí v podmienkach kultúrno-osvetovej činnosti so zameraním na špecifikovanie účinných preventívnych stratégií vzhľadom na vek adresáta kultúrno-osvetových podujatí bol určený pre pracovníkov ROS ako sprievodná edukačná aktivita k projektu Prečo som na svete rád/rada. V súlade so stratégiou prispôsobovať a špecifikovať preventívne stratégie, aktivity a projekty veku adresáta kultúrno-osvetových podujatí sa seminár zameral na vybrané aspekty prevencie drogových závislostí vo vzťahu k deťom predškolského a mladšieho školského veku.
Seminár Primárna prevencia drogových závislostí vo vzťahu k pedagogickej a rodičovskej verejnosti bol realizovaný ako jedno z  podujatí k Svetovému dňu boja proti drogám. Seminár bol realizovaný formou prednášky s diskusiou a ukážkou tvorivej dielne - psychosociálnym výcvikom, jeho lektormi  boli zahraniční odborníci. Podujatie si kládlo za cieľ poukázať na niektoré formy a možnosti, konkrétne preventívne programy a možnosti spolupráce v primárnej prevencii drogových závislostí s akcentom na rodičovskú a pedagogickú verejnosť. 
NOC spolu so svojimi partnermi (rezort vnútra, zdravotníctva) projektovo, odborne a organizačne pripravili ďalší, v poradí 7. ročník celoštátnej výtvarnej tematickej súťaže so zameraním na redukciu požiadavky po drogách u cieľovej kategórie detí a mládeže - projekt  Prečo som na svete rád/ rada. Vernisáž medzinárodnej časti projektu za účasti finalistov slovenského, fínskeho a talianskeho kola projektu sa konala v priestoroch NR SR pod záštitou predsedu NR SR  a bola spojená s udelením 6 mimoriadnych ocenení (predsedu NR SR, členov vlády  a poslanca NR SR). V priestoroch NOC sa uskutočnilo vyhlásenie výsledkov 7. ročníka súťaže a ocenenie autorov v kategóriách maľba, kresba, koláž, grafika, návrh na plagát, tričko a pohľadnicu.
Ďalej uskutočnili prezentáciu  vybraných prác projektu Prečo som na svete rád/rada vo Fínsku – Helsinki. NOC v spolupráci so svojimi partnermi zrealizovali druhý ročník bilaterálnej spolupráce SR  a Fínska na projekte  Prečo som na svete rád /rada. Od roku 2001 sa oficiálne do projektu zapojilo aj Taliansko. Výstava sa konala v moderných priestoroch mediálneho centra Sanomatalo a Múzea moderného umenia KIASMA. Vernisáž sa uskutočnila za prítomnosti  viac ako 400 hostí s mediálnou podporou najväčšieho denníka v Škandinávii - Helsingin Sanomat, ktorý priniesol aj rozsiahlu informáciu o projekte.
Ďalšiu prezentáciu vybraných prác projektu Prečo som na svete rád/ rada zorganizovali v Rakúsku - vo Viedni v budove OSN počas konania 44. Zasadnutia Komisie pre narkotické látky v spolupráci so Stálou misiou SR pri OSN  vo Viedni. Výstava bola sprístupnená v priestoroch Vienna Internetionale centre - v budove OSN. Okrem príležitosti odprezentovať  projekt na  prestížnej pôde OSN vznikla     na podnet partnerov z Austrálskeho zväzu ponuka na participáciu na projekte, ktorá sa  zrealizovala vo forme putovnej výstavy v Austrálii (Sydney, Cannbera, Adelaide, Tasmánia).
Školenie Zdravý spôsob života  bolo určené pracovníkom ROS v oblasti vzdelávania. V súlade s hlavnými cieľmi Štátnej politiky zdravia a Národného programu podpory zdravia bolo zamerané na propagáciu jednotlivých oblastí zdravia obyvateľstva, konkrétne na duševné zdravie, dentálnu starostlivosť, problematiku alergií, racionálnu výživu a činnosť klubov zdravia. Súčasťou školenia bolo aj metodické usmernenie pracovníkov ROS v danej oblasti a výmena poznatkov a skúseností z organizovania vzdelávacích aktivít súvisiacich so Štátnou politikou zdravia.

Celá činnosť BIBIANY, medzinárodného domu umenia pre deti je zameraná na projekty rozvíjajúce ako estetický, tak aj všeobecný etický a intelektuálny rozvoj detí a mládeže, zdravých i postihnutých. Projekty v BIBIANE sú koncipované tak, aby sa deti dokázali orientovať a venovať sa hodnotným záujmom, aby dokázali účelne využívať voľný čas. V mnohých projektoch sú spracovávané témy, ktoré deti vedú     k zdravému životnému štýlu a možno ich zaradiť medzi preventívne aktivity, ktoré majú za cieľ znižovať všeobecne narastajúcu tendenciu drogových závislostí a kriminality mládeže. V minulom roku to bola napríklad výstava Papierosvet, ktorá deti hravou formou zoznamovala s papierom nielen ako materiálom umelecky spracovateľným, ale sprostredkovane aj s problematikou zdravého životného prostredia. Výstava Rozprávka o mlieku umeleckými prostriedkami spracovávala aj za pomoci detí pragmatickú tému zdravej výživy, výstava Večerníček alebo poďte do rozprávky okrem iných zámerov sledovala aj cieľ vysvetliť deťom rozdiel medzi hodnotným trávením času pred televízorom či videom a škodlivou závislosťou na televíznej obrazovke bez ohľadu na to, čo ponúka. Výstava Čie sú to deti? bola výpoveďou o živote Rómov a bola prvou z cyklu výstav venovaných tolerancii, ktoré má BIBIANA rozpracované. Prostredníctvom nich prispieva k ozdravovaniu sociálnych vzťahov našej spoločnosti. 
Spomedzi ďalších výstav možno spomenúť napríklad projekt pod názvom Záhady našej pamäti, ktorá okrem umeleckých a didaktických zámerov vysvetlila deťom, že človek má možnosť rozvíjať svoj intelektuálny obzor, musí vedieť ovládať pre vlastné potreby aj počítačovú techniku a nikdy by to nemalo byť naopak.
Prakticky všetky spracovávané témy výstav a programov BIBIANY rôznymi spôsobmi prispievajú k zlepšovaniu mentálneho rozvoja a zdravia cieľových skupín detí, ktoré sa s týmito aktivitami stretávajú. A sú to recipienti od materských škôl až po stredoškolskú mládež. 
Zvláštna pozornosť sa venuje v BIBIANE postihnutým deťom a mládeži nielen tým, že sú im sprístupnené všetky akcie, ale pripravujú pre ne tvorivé dielne, kde pracujú spoločne s deťmi z bežných škôl. Tu si zvykajú na vzájomnú komunikáciu, majú možnosť prezentovať svoje schopnosti a zručnosti, čo je poučné pre všetky deti. Takýmto veľkým projektom je aj v marci otvorená veľká výstava Od A po Zet, ku ktorej pripravili rôzne workshopy, alebo aj fantáziu rozvíjajúci projekt Verneovky Karla Zemana doplnený premietaním klasických trikových filmov. Viedol deti k chápaniu sily ľudskej fantázie, potreby vzdelávania, aby bol život plnší a zmysluplný. Viedol ich k pochopeniu všeobecnej potreby zachovania života na Zemi, ale aj k odmietaniu negatívnych dôsledkov rôznych ľudských vynálezov a činností.

Dom zahraničných Slovákov bol organizátorom už 12. ročníka Čitateľského tábora zo slovenských gymnázií v zahraničí. Do programu pre študentov boli zaradené slovenské a zahraničné filmy s tematikou zdravý životný štýl, spoločnosť bez drog. Odzneli odborné referáty na tému arogancia, respektíve agresivita, prevencia drogových závislostí a účelné využitie voľného času.

Špecifikum činnosti Slovenského filmového ústavu (ďalej len SFÚ) umožňuje, ba priam predurčuje svoje aktivity v oblasti filmu upriamiť - či už preventívne alebo aj cielene - na informovanosť občanov so zameraním na zdravie, zdravý spôsob života. Jeden odborný zamestnanec organizácie v tomto procese participuje v posudkovej činnosti pri realizácii projektov zameraných na preventívno-výchovnú činnosť  - výber filmov na zdravý spôsob života, ktoré potom na požiadanie odporúča realizovať.

SFÚ prevádzkuje študijné Kino Filmotéka, do programu ktorého pravidelne zaraďuje slovenské a zahraničné filmy s tematikou výchovy presadzovania zdravého spôsobu života, životného štýlu a spoločnosti bez drog.

SFÚ bol spoluorganizátorom niekoľkých filmových festivalov, ako je Art film Trenčianske Teplice, MFF Bratislava, Tourfilm Bratislava, Ačko Bratislava, Envirofilm Banská Bystrica, Gay Film Festival Bratislava a ďalších, do ktorých boli zaraďované filmy s tematikou zdravého spôsobu života. Dramaturgicky vypomáhal hlavne klubom mládeže, pokiaľ sa zaujímali o túto problematiku.
Z uvedených filmových prehliadok možno pripomenúť najmä filmy: Havrania cesta (SR), Jeden deň pre starú paniu (SR), Smrť šitá na mieru (SR), Tichá bolesť (ČR), V zajatí chuti (Franc.), Obrazy starého sveta (SR), Pavilón šeliem (SR), Iná láska (SR), Všetko o mojej matke (Špa./Franc.).

Organizácie v pôsobnosti Ministerstva kultúry SR dbali na vytváranie zdravého a bezpečného prostredia na pracoviskách a súčasne na dodržiavanie bezpečnostných  predpisov.
Snažili sa vytvárať zdravie podporujúce prostredie a takú pracovnú atmosféru, ktorá pozitívne vplýva na psychické pohodu. Súčasne sa snažili obmedzovať pôsobenie zdraviu škodlivých faktorov na organizmus na najnižšiu možnú mieru zavedením klimatizácie, vzduchotechniky, výrazným obmedzením prašnosti, monitorovaním expozície hluku a pod. Vytvárali podmienky na ochranu pred ionizovaným žiarením pri používaní počítačov.
Dbali na dodržiavanie zákazu fajčenia na pracovisku, rešpektovali vyhradené priestory na fajčenie a dbali aj na dodržiavanie zákazu požívania alkoholických nápojov a iných návykových látok na pracovisku.
Zabezpečovali pre zamestnancov viacero stravovacích ponúk (poskytovanie teplej stravy, resp. tzv. stravných lístkov, vegetariánskej stravy a pod.), aby mali všetci možnosť vybrať si vyhovujúcu stravu, ktorá by zodpovedala aj zásadám správnej výživy. 
Viaceré organizácie zabezpečovali pravidelné lekárske prehliadky pre svojich zamestnancov - kompletné preventívne prehliadky, gynekologické prehliadky,  prehliadky u očného lekára, preventívne očkovania proti chrípkovým ochoreniam, audiometrické vyšetrenia pre členov orchestrov, ktorí pracujú na rizikovom pracovisku, kde je rizikový faktor hluk. 
Informovali svojich zamestnancov o celospoločenských programoch zameraných na ochranu a zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva (prednášky o správnej životospráve, racionálnej výžive a pod.).
Niektoré organizácie majú k dispozícii vlastné rekreačné zariadenia, kde mali možnosť zamestnanci oddychovať počas dovolenky alebo víkendov po celý rok.
Snahou organizácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry SR bol zodpovedný prístup k riešeniam otázok vytvárania podmienok na bezpečnú a zdravotne neškodnú prácu, ako aj komplexná starostlivosť o svojich zamestnancov.