Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2008 a východiská pre jej ďalší rozvoj

Obsah: 

1.	      Zahraničná služba v meniacom sa prostredí
2.	Rozvoj siete ZÚ – zámery a dosiahnuté ciele
3.	Analýza činností ZÚ
4.	Charakteristika existujúcej siete ZÚ
5.	SWOT analýza súčasného stavu siete ZÚ
6.	Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí
7.	Zámery MZV SR pri rozvoji siete
8.	Rozpočtová kapitola MZV SR v r. 1993-2008 

Prílohy:

Príloha 1: Návrh na zriadenie PZÚ Skopje a PZÚ Tirana
Príloha 2: Návrh na zriadenie ZÚ Abú Dhabí
Príloha 3: Transformácia PZÚ Addis Abeba na ZÚ
Príloha 4: Súčasný stav a plánovaný rozvoj OBEO
Príloha 5: Súčasný stav a plánovaný rozvoj ÚPO
Príloha 6: Súčasný stav a plánovaný rozvoj siete policajných pridelencov
Príloha 7: Pôsobenie zamestnancov Ministerstva pôdohospodárstva SR na ZÚ
Príloha 8: Prehľad pôsobenia zamestnancov iných rezortov na ZÚ  

1. Zahraničná služba v meniacom sa prostredí.

	Členstvo Slovenskej republiky v EÚ a NATO, ako aj globalizačné procesy 21. storočia a nich vyplývajúce nové riziká zásadne menia podmienky pre interakciu Slovenska s ostatnými krajinami a pre presadzovanie záujmov na medzinárodnej scéne. V globálnom svete sa od diplomacie očakáva aj to, že bude schopná orientovať sa i v prostredí množstva neštátnych aktérov, neformálnych a mimovládnych štruktúr prekračujúcich národné hranice. Diplomacia sa stáva súčasťou riadiacich nástrojov pre reguláciu procesov v prospech štátnych záujmov. Úlohou diplomacie je včas a dostatočne presne identifikovať globálne problémy a hrozby a následne pomáhať formovať vnútorné politické prostredie tak, aby dokázalo adekvátne reagovať. 

	Osobitne náročnou výzvou pre slovenskú diplomaciu je posilňovanie jej schopnosti poskytovať kvalitnú pomoc verejnosti a podnikateľom zo Slovenska a súčasne efektívne prezentovať výsledky svojej práce verejnosti. Verejnosť vníma diplomaciu predovšetkým cez osobné skúsenosti občanov. Diplomacia musí rýchlo a profesionálne reagovať na rôzne požiadavky občanov a k tomu musí mať k dispozícii potrebné nástroje. 

	Rovnako sa slovenská obchodno-ekonomická diplomacia musí vyrovnať s oprávneným dopytom exportérov a investorov po kvalitnejšej pomoci a podpore. Ekonomickú diplomaciu je potrebné vnímať ako komplex koordinovaných aktivít vládnych a mimovládnych subjektov na bilaterálnej a multilaterálnej báze, ktoré smerujú k vytváraniu priaznivých podmienok pre presadzovanie slovenských ekonomických záujmov v zahraničí a doma. 

	Moderná diplomacia členského štátu EÚ a NATO teda nie je len o politickom spravodajstve či príprave štátnych návštev. Jej súčasťou je aktívna obhajoba a presadzovanie hodnôt, akými sú demokracia, ľudské práva a slobody, bezpečnosť a prosperita. Nové úlohy, zvýšené nároky na kvalitu výstupov a služieb poskytovaných verejnosti menia postavenie a poslanie diplomacie. 

Podmienkou úspešného vyrovnania sa s týmito procesmi v prostredí MZV je systémová modernizácia ministerstva. Koncom r. 2006 bol na MZV SR naštartovaný projekt TREFA (TRvalá EFektivita riadeniA). Cieľom projektu je implementácia systému riadenia, ktorý spojí strategické plánovanie s princípmi merania a hodnotenia výkonnosti na základe adresného rozpočtovania a systému manažérstva kvality. 

	Jedným zo základných atribútov štátu je zahraničný diplomatický servis. Je treba zdôrazniť, že oficiálna reprezentácia štátu v zahraničí je a bude finančne náročná. Na druhej strane je pre plnohodnotné fungovanie štátu v medzinárodnom prostredí nevyhnutná. Zámerom projektu je zvýšiť efektívnosť vynakladaných prostriedkov štátu na zahraničnú službu a zároveň ju spružniť tak, aby obmedzené zdroje mohli byť vo väčšej miere využité na plnenie strategických priorít. Ročné náklady na vyslanie jedného diplomata, v závislosti od miesta pobytu, sa pohybujú v sume od 2-5 miliónov Sk. Aj napriek tomu a súbežne s procesom budovania európskej zahraničnej služby podľa Lisabonskej zmluvy pre posilňovanie medzinárodného postavenia Slovenska je potrebná aktívna a motivovaná zahraničná služba a sieť ZÚ tam, kde si to potreby štátu a jeho občanov vyžadujú. Tá si vyžaduje adekvátne prostriedky, nástroje pre svoju činnosť a jasne definované právne prostredie vo forme pripravovaného zákona o zahraničnej službe, ktorý zohľadní špecifiká MZV a jeho pracovníkov ako aj pracovníkov ďalších rezortov pôsobiacich v zahraničí. Na druhej strane treba zdôrazniť, že sieť ZÚ neslúži iba štátu ale celej spoločnosti. Nárast povinností a úloh zahraničnej služby bez adekvátneho zvýšenia prostriedkov na jej výkon, vyúsťuje do ďalšieho otvárania nožníc medzi očakávaniami a plánmi v zahraničnej politike a reálnymi možnosťami pre ich plnenie.   

	Pri rozširovaní alebo útlme siete ZÚ treba postupovať veľmi citlivo vychádzajúc z celospoločenských a štátnych záujmov v danom teritóriu. Jednorazová úspora z uzavretia ZÚ sa neskôr môže vrátiť v stratách spôsobených neprítomnosťou v danom teritóriu, o čom sme sa už mali možnosť presvedčiť. Pri budovaní siete ZÚ nemôže mať rozhodujúcu úlohu len finančný, resp. nákladový faktor. 

2. Rozvoj siete ZÚ – zámery a dosiahnuté ciele

Ministerstvo zahraničných vecí SR od svojho vzniku formovalo svoju vnútornú štruktúru a sieť zastupiteľských úradov tak, aby čo najefektívnejšie plnilo zahraničnopolitické úlohy. Boli definované základné princípy pre zriadenie, resp. uzatvorenie ZÚ: strategické partnerstvo s danou krajinou, úroveň bilaterálnych vzťahov, úroveň obchodných kontaktov a predpoklady na ich ďalší rozvoj, potreba poskytovania služieb slovenským občanom a reciprocita. 
Tabuľka 1 zachytáva vývoj počtu zamestnancov MZV SR v ústredí a zahraničí na jednotlivých pozíciách od r. 1993. Údaje sú stanovené vždy k 1. januáru daného roka. Rok 1993 bol rokom vytvárania MZV SR ako inštitúcie, definovania jednotlivých pracovných pozícii, zosúlaďovania skutočných počtov a definovania systemizácie v ústredí a na ZÚ. K 1.1.1993 mala SR 58 ZÚ (52 veľvyslanectiev, 3 stále misie a 3 konzuláty), na ktorých pracovalo 191 diplomatov (DP) a 174 administratívno-technických zamestnancov (ATZ). V r. 1993 a 1994 neboli zamestnanci v ústredí členení na DP a ATZ, a preto je uvádzaný iba jeden údaj, a to počet pracovníkov v ústredí. 
Prvé štyri roky existencie MZV SR boli poznačené hľadaním systému v rozdelení pracovníkov v ústredí i zahraničí do diplomatických a nediplomatických pozícií. Obdobie do r. 2000 bolo charakterizované prijímaním nových zamestnancov. Zavádzaním nových technológii, ktoré umožnili zjednodušenie výkonu rutinných činností, došlo aj k zmene pomeru medzi počtom diplomatov a administratívno-technických zamestnancov, a tým aj k skvalitneniu výkonu diplomacie. Do r. 2000 sa zvýšil počet úradov na 80 (nárast o 19 %) a počet diplomatov na 252 (nárast o 8 %).  
Od r. 2001 bolo prvotným cieľom rozvoja siete ZÚ, vyplývajúcim zo záujmu SR o integráciu do euroatlantických štruktúr, posilnenie misií pri EÚ, NATO a OECD. Tento cieľ sa podarilo splniť. V roku 2004 mala SR 87 zastupiteľských úradov, na ktorých pôsobilo 306 diplomatov a 180 ATZ. Možno konštatovať, že sieť ZÚ SR obsahovala už iba úrady, ktorých existencia mala politické, ekonomické alebo konzulárne zdôvodnenie. 
Od r. 2004 dochádza k postupnému znižovanie počtu zamestnancov MZV SR, diplomatov, ATZ a aj zmluvných síl (ZS). Znižovanie sa dotklo aj siete ZÚ. Z tabuľky 1 vyplýva, že v r. 2007 MZV SR znížilo počet vyslaných pracovníkov o 7,5 %, pričom zachovalo počet úradov. Od r. 2004 MZV SR zriaďovalo ZÚ bez zvýšenia počtu vyslaných pracovníkov. Z objektívnych dôvodov je v misiách pri EÚ (53 diplomatov), NATO (12 DP), OSN New York (12 DP) a niektorých strategicky najvýznamnejších krajinách vyšší počet diplomatických pracovníkov, ale v dôsledku pokračujúceho tlaku na šetrenie prostriedkov a potreby preskupiť finančné zdroje na prioritné úrady, zvyšuje sa počet „miniambasád“ s veľvyslancom a jedným diplomatom. 

Vývoj počtu zamestnancov MZV SR od r. 1993 					 tabuľka 1
Text	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
Počet zamestn. MZV (bez MS)	627	913	939	992	894	1004	1128	1088	1102	1138	1113	1132	1128	1111	1100	1035	
z toho:  v ústredí k 1.1.	262	374	381	435	455	461	503	508	475	480	452	464	463	444	442	427	
syst. ústredie k1.1.	262	374	476	476	477	486	494	464	464	475	485	493	481	477	483	436,5	
z toho: DP k  1.1.	   262	374	71	70	80	97	152	167	194	199	224	221	223	231	211	222	
ATZ  1.1.			310	365	375	364	351	341	281	281	228	243	240	213	231	205	
v zahraničí k 1.1.	365	539	558	557	439	543	625	580	627	658	661	668	665	667	658	608	
syst.(DP+ATZ+ZS)	365	569	588	687	738	689,5	706,5	629	646,5	680,3	698,5	696,5	708,5	694,5	688,5	638,5	
z toho: DP k 1.1.	191	222	238	246	162	202	244	241	272	288	294	306	311	326	333	320	
syst. DP k 1.1.	174	232	248	286	302	262	272	252	272	292	318	325	336	340	336	325,5	
ATZ k 1.1.	174	129	134	130	136	171	202	175	182	177	174	180	182	181	166	134	
syst. ATZ k 1.1.	174	139	142	170	188	195	204	176	173	178	175	182	186	183	175	138	
ZS k 1.1.	xxx	188	188	181	141	170	179	164	173	193	193	182	172	160	159	154	
syst. ZS k 1.1.	xxx	198	198	231	248	232,5	230,5	201	201,5	210,3	205,5	189,5	186,5	171,5	177,5	175	
Počet MS k 1.1.	 xxx	470	489	572	614	573,3	591,3	258,5	280,8	289,8	293,8	304,5	308,5	317,5	321	270,6	
Počet ZÚ k 1.1.	58	68	71	75	76	78	80	80	82	84	87	87	88	88	89	87	
vysvetlivky:  	DP – diplomat, ATZ – administratívno-technický zamestnanec, ZS – zmluvná sila, 
MS – miestna sila – občan prijímajúcej krajiny v zmluvnom vzťahu so ZÚ (nie je súčasťou systemizácie MZV SR)

Vývoj a zmeny na zahraničnopolitickej scéne a globalizácia svetovej politiky núti MZV SR pravidelne prehodnocovať svoje zahraničnopolitické priority, a teda aj sieť ZÚ ako nástroj na ich realizáciu. Mnohé návrhy na zriadenie nových ZÚ, predkladané na rokovanie vlády v rámci materiálov „Správa o stave siete ZÚ“ však neboli realizované z dôvodov nedostatku financií (tabuľka 2). Úrady, ktoré sa podarilo v období 2001-2007 otvoriť, boli financované bez zvýšenia rozpočtu MZV SR, teda na úkor znižovania rozpočtu a systemizácie existujúcich úradov, prípadne zatvárania ZÚ (tabuľka 3). Tento postup už nie je možné ďalej aplikovať, personálne a finančné zabezpečenie ZÚ je na hrane udržateľnosti.   

tabuľka 2
zámer zriadiť ZÚ SR		rozhodnutie v r.	plnenie k marcu 2008	
posilnenie misie pri EÚ 	2001	splnené	
posilnenie misie pri NATO 	2001	splnené	
posilnenie misie pri OECD 	2001	splnené	
zriadenie Slovenského inštitútu v Bruseli 	2001	nesplnené	
presunúť ZÚ SR z Lagosu do Abuji 	2001	splnené v r. 2003	
zriadiť ZÚ Kuvajt 	2001	splnené v r. 2004	
zriadiť ZÚ Tirana 	2001	nesplnené	
zriadiť ZÚ Tbilisi 	2001	nesplnené	
zriadiť ZÚ v Rijáde 	2001	nesplnené	
zriadiť ZÚ v Rabate 	2001	nesplnené	
zriadiť samostatnú stálu misiu SR pri UNESCO 	2001	nesplnené	
zriadiť zastúpenie v Taipei 	2001	splnené v r. 2003	
zriadiť GK v Krakove 	2001	splnené v r. 2002 	
zriadiť GK v Los Angeles 	2001	splnené v r. 2004	
zriadiť GK v Sydney 	2001	nesplnené	
zriadiť GK v Miláne 	2001	nesplnené 	
zriadiť GK v Marseille alebo v Lyone 	2001	nesplnené	
zriadiť GK v Šanghaji 	2001	splnené v r. 2004	
zriadiť GK v New Yorku 	2002	splnené v r. 2003	
zriadiť ZÚ SR v Astane 	2003	splnené v r. 2004	
zriadiť ZÚ SR v Sarajeve 	2003	splnené v r. 2004	
zriadiť ZÚ v Luxemburgu 	2003	nesplnené	
zriadiť ZÚ v Talline 	2003	nesplnené	
zriadiť ZÚ vo Vilniuse 	2003	nesplnené	
zriadiť SÚ v Prištine 	2003	splnené v r. 2005	
zriadiť Záujmovo-politickú misiu v Ramallahu 	2005	nesplnené	
zriadiť PZÚ v Addis Abebe 	2005	splnené v r. 2006	
zriadiť ZÚ v Podgorici 	2007	nesplnené	
zriadiť ZÚ v Skopje 	2007	nesplnené	
zriadiť ZÚ v Hanoji 	2007	nesplnené	

tabuľka 3
zámer uzavrieť ZÚ SR	rozhodnutie v r. 	plnenie k marcu 2008	
uzatvoriť ZÚ SR v Harare 	2002	splnené v r. 2003	
uzatvoriť ZÚ SR v Lime 	2002	splnené v r. 2003	
uzavrieť ZÚ v Abu Dhabí	2003	splnené v r. 2004	
uzavrieť ZÚ v Alžíri 	2003	splnené v r. 2004	
uzavrieť ZÚ v Tripolise 	2003	nesplnené, prehodnotené v r. 2004 	
uzavrieť ZÚ v Santiago de Chile 	2003	splnené v r. 2004	
uzavrieť ZÚ v Hanoji 	2003	splnené v r. 2004	

Zriaďovanie ZÚ SR v rámci platnej systemizácie ministerstva vedie k zvyšovaniu počtu úradov s jedným, prípadne dvoma vyslanými diplomatmi (vrátane vedúceho zastupiteľského úradu). Takéto úrady na jednej strane zabezpečujú prítomnosť Slovenska v krajine a regióne, nemôžu sa však dostatočne venovať plneniu zahraničnopolitických úloh. Malé úrady spotrebujú skoro polovicu svojho výkonu na zabezpečenie chodu úradu, teda podporným činnostiam. Počet vyslaných pracovníkov na väčšine ZÚ dosiahol prevádzkové minimum. Ďalšie znižovanie počtu administratívno-technických zamestnancov a zmluvných síl spôsobuje viacnásobné kumulácie agend. Výsledkom je, že diplomat sa neraz viac venuje administratívnym a podporným činnostiam ako samotnej diplomacii (tabuľka 4). 

Vývoj počtu vyslaných zamestnancov na ZÚ					     tabuľka 4
	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
DP	191	222	238	246	162	202	244	241	272	288	294	306	311	326	333	320	
ATZ	174	129	134	130	136	171	202	175	182	177	174	180	182	181	166	134	
ZS	xxx	188	188	181	141	170	179	164	173	193	193	182	172	160	159	154	
Σ	365	539	558	557	439	543	652	580	627	658	661	668	665	667	658	608	
Slovenská republika má až 45 zastupiteľských úradov s 1-2 vyslanými diplomatmi (51,7%). Je to najvyšší počet malých úradov od vzniku slovenskej diplomacie. Tento stav je o to alarmujúcejší, že aj výsledky štúdií niektorých porovnateľných ministerstiev ZV krajín EÚ hovoria, že v prípade tzv. malých ZÚ, najefektívnejšie pracujúce úrady sú v počte 3-5 vyslaných diplomatov. 
MZV SR má záujem zvýšiť počet vyslaných zamestnancov, predovšetkým posilniť konzulárnu zložku zastupiteľských úradov tak, aby úrady plniace politické, ekonomické a konzulárne úlohy mali optimálne personálne obsadenie – 1 vedúci ZÚ, 1 diplomatický pracovník a 1 konzulárny pracovník. V súčasnosti pracuje na ZÚ 324 diplomatických pracovníkov. Na dosiahnutie optimálneho stavu, umožňujúceho čo najefektívnejšie zhodnotenie vynaložených prostriedkov, je potrebné zvýšenie počtu systemizovaných diplomatických miest na ZÚ o 30 DP.  
V tabuľke 5 a nasledujúcich grafoch je uvedený prehľad počtu ZÚ úradov členených podľa kritéria počtu vyslaných diplomatov. 

Členenie ZÚ podľa počtu vyslaných diplomatov                                                 tabuľka 5
 ZÚ	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
1 DP	5	7	8	8	7	11	10	10	10	8	11	10	10	11	12	12	
2 DP	12	21	21	16	17	28	25	34	31	34	30	28	29	28	30	33	
3-5 DP	38	29	30	38	38	28	34	26	29	28	33	35	34	33	32	30	
6-8 DP	1	8	7	6	6	6	8	8	10	13	10	11	11	11	11	9	
9-19 DP	2	3	5	7	8	5	2	2	1	0	2	2	3	4	3	2	
> 20 DP	0	0	0	0	0	0	1	0	1	1	1	1	1	1	1	1	
Spolu 	58	68	71	75	76	78	80	80	82	84	87	87	88	88	89	87	
  Vysvetlivky: DP – diplomatický pracovník (vrátane vedúceho zastupiteľského úradu)

3. Analýza činností ZÚ
	Prebiehajúci audit na MZV SR „TRvalá EFektivita riadeniA“ (TREFA) sa zaoberá aj vypracovaniu snímok pracovného času na vybraných ZÚ. Z doterajších zistení vyplynulo, že znižovaním počtu vyslaných pracovníkov sa zmení pomer diplomatických a administratívno-technických (podporných) činností. Administratívno-technické činnosti vyžadované záväznými predpismi úrad musí, bez ohľadu na jeho veľkosť, vykonať, zmenšuje sa však priestor na diplomaciu. Sú úrady, kde podporné činnosti sú svojím rozsahom na úrovni diplomatickej činnosti. 
V nasledujúcich tabuľkách (tabuľky 6, 7, 8 a 9) je spracované porovnanie činností hlavných (diplomatická činnosť, konzulárna činnosť a riadenie) a podporných (administratívna činnosť, finančné riadenie) na ZÚ členených podľa počtu vyslaných diplomatov. Stav, keď rozsah diplomatických činností ZÚ iba minimálne presahuje rozsah podporných činností, si vyžaduje korekciu. MZV SR má zámer znížiť rozsah podporných činností vykonávaných ZÚ na minimum vyžadovaným zákonmi a maximálne využiť dodávateľský systém pri ich vykonávaní. Rovnako chce preniesť čo najviac podporných činností zo ZÚ na ústredie. Súčasne ministerstvo vypracováva zoznam základných diplomatických činností vyplývajúcich zo strategických cieľov MZV pre jednotlivé úrady. Súčasne prebieha štandardizácia procesov s cieľom ich zjednotenia a automatizácie. Výsledkom bude odbúranie činností s nízkou efektivitou a využiteľnosťou. 
	V tabuľkách 6, 7 a 8 je spracovaný prehľad diplomatických a podporných činností vybraných ZÚ členených podľa veľkosti, podľa počtu vyslaných diplomatov. 
Pomer diplomatických a podporných činnosti na ZÚ s viac ako 6 diplomatmi  tabuľka 6                                                                         
názov ZÚ	diplom. činnosť	konzul. činnosť	riadenie	dipl. činnosti spolu	admin. činnosť	finančné riadenie	podporné činnosti spolu	
SZ pri EÚ Brusel	65,96%	0,00%	5,07%	71,03%	22,79%	6,18%	28,97%	
SD pri NATO Brusel	48,34%	0,00%	5,30%	53,64%	35,01%	11,35%	46,36%	
ZÚ SR Moskva	21,77%	20,89%	7,88%	50,54%	20,88%	28,58%	49,46%	
ZÚ SR Paríž	25,59%	9,94%	5,69%	41,22%	44,30%	14,48%	58,78%	
ZÚ SR Praha	24,19%	27,69%	10,35%	62,23%	17,16%	20,61%	37,77%	
ZÚ SR Viedeň	17,71%	13,75%	5,34%	36,80%	46,01%	17,19%	63,20%	

Pomer diplomatických a podporných činností na ZÚ s 3-5 diplomatmi        tabuľka 7
názov ZÚ	diplom.
činnosť	konzul.
činnosť	riadenie	dipl. činnosti spolu	admin. činnosť	finančné riadenie	podporné činnosti spolu	
SM pri RE Strasburg	38,77%	0,00%	4,56%	43,33%	31,78%	24,89%	56,67%	
SM Viedeň	44,54%	0,00%	7,10%	51,64%	22,20%	26,16%	48,36%	
ZÚ SR Londýn	27,26%	24,98%	5,06%	57,30%	26,21%	16,49%	42,70%	
ZÚ SR Sarajevo	43,41%	7,11%	2,52%	53,04%	27,13%	19,83%	46,96%	
ZÚ SR Bern	28,57%	21,00%	12,25%	61,82%	24,30%	13,88%	38,18%	
GK SR Užhorod	10,45%	58,18%	6,00%	74,63%	14,37%	11,00%	25,37%	

Pomer diplomatických a podporných činností na ZÚ do 2 diplomatov            tabuľka 8
názov ZÚ	diplom. činnosť	konzul. činnosť	riadenie	dipl. činnosti spolu	admin. činnosť	finančné riadenie	podporné činnosti spolu	
ZÚ SR Káhira	27,20%	24,20%	2,80%	54,20%	23,20%	22,60%	45,80%	
GK SR Krakov	33,84%	14,17%	2,33%	50,34%	5,83%	43,83%	49,66%	
GK SR Brno	35,69%	13,01%	9,23%	57,93%	10,68%	31,39%	42,07%	
SI SR Viedeň	29,92%	0,00%	8,73%	38,65%	39,57%	21,78%	61,35%	

Porovnanie diplomatických a podporných činností podľa veľkosti ZÚ             tabuľka 9
 	diplom. činnosť	konzul. činnosť	riadenie	dipl. činnosti spolu	adminis. činnosť	finančné riadenie	podporné činnosti spolu	
ZÚ s viac ako 6 diplomatmi	32,89%	16,07%	6,61%	55,57%	29,03%	15,40%	44,43%	
ZÚ s 3-5 diplomatmi	32,16%	18,55%	6,25%	56,96%	24,33%	18,71%	43,04%	
ZÚ do 2 diplomatov	30,20%	19,68%	5,82%	55,70%	20,83%	23,47%	44,30%	

	Z analýzy činností vybraných zastupiteľských úradov vyplýva, že najviac diplomatických činností vyjadrených pomerom k celkovej činnosti úrady vykazujú úrady s 3-5 diplomatmi (vrátane veľvyslanca). Niektoré administratívne činnosti vyplývajú z umiestnenia ZÚ a skutočnosti, že ZÚ slúži aj na prenos informácií medzi veľvyslanectvami iných krajín a MZV SR, keď tieto nemajú svoje zastúpenie v Bratislave (ZÚ Viedeň, ZÚ Praha). Tieto činnosti sa nemôžu meniť, pretože aj SR postupuje v prípade priakreditácie rovnako. MZV SR má záujem znížiť rozsah finančného riadenia najmä malých ZÚ či už formou prenosu časti hospodárskej agendy na ústredie alebo spájaním viacero úradov do jedného celku s jednou účtovníckou a hospodárskou agendou. 

	MZV SR má za cieľ prostredníctvom implementácie projektu TREFA zvýšiť efektivitu ZÚ tak, aby diplomatické činnosti tvorili optimálne cca 2/3 všetkých činností. MZV rozpracováva definované strategické ciele zahraničnej politiky na jednotlivé úrady tak, aby sa čo najlepšie využil ich potenciál. ZÚ budú mať v súlade so svojím pôsobiskom a veľkosťou stanovené konkrétne merateľné ciele s potrebnými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorých plnenie bude rozhodujúce pre hodnotenie úradov.   

4. Charakteristika existujúcej siete ZÚ

Európa: 
SR má v Európe 32 veľvyslanectiev (Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sarajevo, Sofia, Štokholm, Varšava, Vatikán, Viedeň, Záhreb), 7 generálnych konzulátov (Békešská Čaba, Brno, Istanbul, Krakov, Mníchov, Sankt Peterburg, Užhorod), 6 stálych misií (SM pri OSN a OBSE vo Viedni, SM pri OSN v Ženeve, SM pri RE v Štrasburgu, SM pri OECD v Paríži, SZ pri EÚ v Bruseli, SD pri NATO v Bruseli), 2 pobočky ZÚ (Bonn, Priština), konzulárny úrad (Padova) a 8 slovenských inštitútov (Berlín, Budapešť, Moskva, Paríž, Praha, Rím, Varšava, Viedeň).
Dlhodobý cieľ – zriadiť ZÚ v každej členskej krajine EÚ a NATO sa nepodarilo splniť. SR nemá úrad v Litve, Estónsku, Luxembursku, na Malte a na Islande. Pokrývanie týchto krajín je riešené priakreditáciou. Viackrát navrhované zriadenie ZÚ v Talline, Vilniuse a Luxemburgu sa nepodarilo preniesť do návrhu štátneho rozpočtu. 
Medzi priority zahraničnej politiky SR už dlhodobo patrí západný Balkán. SR má svoje diplomatické zastúpenie v 3 krajinách ZB (Srbsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina). Vzhľadom na dynamický vývoj v tejto oblasti a know-how, ktorým vie slovenská diplomacia prispieť pri riešení rôznorodých problémov v regióne, citeľne chýbajú ZÚ v Albánsku, Macedónsku a Čiernej Hore. 
Otvoreným ostáva diplomatické pokrývanie štátov na území bývalého ZSSR. Krajiny južného Kaukazu (Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko) sú pokrývané priakreditáciou zo ZÚ SR v Moskve. Vzhľadom na zahranično-politickú orientáciu týchto krajín a ich strategický význam z hľadiska bezpečnosti, je potrebné prehodnotiť daný stav a zriadiť ZÚ zrejme najprv v Gruzínsku (dosahuje najväčší pokrok v integračných ambíciách). Pokrývanie stredoázijských republík je dostatočne vyriešené činnosťou ZÚ Astana a Taškent. Nedostatočným je pokrývanie Moldavska z Bukurešti, ktoré neumožňuje efektívne zapojenie krajiny do projektov Slovak-Aid, a tým nedochádza k vytvoreniu podmienok pre slovenských podnikateľov. 
Amerika:
SR má na americkom kontinente 6 veľvyslanectiev (Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Ottawa, Washington), 1 stálu misiu (SM pri OSN New York) a 2 generálne konzuláty (Los Angeles, New York).  
SR má od r. 1993 zastúpenie v USA, Kanade, Mexiku, v Brazílii, Argentíne a na Kube. Situovanie úradov zodpovedá zahraničnopolitickým prioritám a ekonomickým možnostiam Slovenska. 
Ázia:
SR má Ázii zriadených 14 veľvyslanectiev (Astana, Bagdad, Bangkok, Damask, Dillí, Jakarta, Kuala Lumpur, Kuvajt, Peking, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio), 1 GK (Šanghaj) a 1 SEKU (Slovenský ekonomický a kultúrny úrad) Taipei.  
Pri zriaďovaní úradov na ázijskom kontinente je rozhodujúci politický význam krajiny v regióne, ekonomický potenciál a možnosti pre slovenských podnikateľov. Možno konštatovať, že existujúca sieť reflektuje uvedené kritériá. Posilniť ju však treba v dvoch oblastiach: v krajinách s dynamickým rastom HDP a rastúcim globálnym vplyvom (Vietnam, Čína, India), či už zriadením ZÚ, GK, obchodného zastúpenia alebo pobočky ZÚ (prvým krokom bude znovuotvorenie ZÚ SR Hanoj), a v krajinách na Arabskom polostrove zriadením ZÚ v Spojených arabských emirátoch a prípadne v Saudskej Arábii. 
Afrika:
Slovensko má na africkom kontinente 5 zastupiteľských úradov (Abuja, Káhira, Nairobi, Pretória a Tripolis) a jednu pobočku ZÚ (Addis Abeba). 
Existujúci stav je nastavený na minimum a vyžaduje si prehodnotenie. Narastá počet slovenských občanov, ktorí z obchodných alebo súkromných dôvodov cestujú do Afriky. Veľmi limitovaný počet slovenských zastúpení im z objektívnych príčin nemôže poskytnúť služby na požadovanej úrovni. V roku 2008 MZV SR navrhuje povýšiť pobočku v Addis Abebe na veľvyslanectvo a do roku 2012 zriadiť nový úrad v Maroku a znovu otvoriť ZÚ v Alžírsku.  
Austrália:
SR má v Austrálii 1 veľvyslanectvo (Canberra). O zriadení ďalšieho úradu sa v najbližšom období neuvažuje.
	V tabuľke 10  je prehľad rozmiestnenia ZÚ vo svete od r. 2001. Možno konštatovať, že za posledné roky nedošlo k významným zmenám. Zriaďovanie GK a SEKU bolo podmienené snahou SR skvalitniť svoje konzulárne služby slovenským občanom a krajanom a vytvoriť bázu pre vstup slovenských podnikateľov do regiónu. 
Prehľad rozmiestnenia ZÚ SR vo svete za obdobie 2001-2008 			tabuľka 10
ZÚ/rok	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
veľvyslanectvá	 	 	 	 	 	 	 	 	
Európa	31	31	31	31	32	32	32	32	
Amerika	8	8	8	7	6	6	6	6	
Ázia	13	14	14	14	14	14	14	14	
Afrika	7	7	7	6	5	5	5	5	
Austrália	1	1	1	1	1	1	1	1	
Veľvyslanectiev spolu	60	61	61	59	58	58	58	58	
Generálny konzulát GK + SEKU	5	6	7	9	11	11	11	11	
Stála misia SM	8	8	8	8	8	8	8	7	
Slovenský inštitút SI	8	8	8	8	8	8	8	8	
pobočky ZÚ	0	0	0	1	1	1	3	3	
ostatné	2	3	3	3	3	1	1	0	
ZÚ spolu	83	86	87	88	89	88	89	87	

	V tabuľke 11 je spracované rozdelenie ZÚ podľa počtu vyslaných diplomatov, v systemizácii platnej k 1.1.2008 a ich rozmiestnenie na jednotlivých kontinentoch.  
 Rozdelenie existujúcich ZÚ podľa kategórie veľkosti (stav k 1.1.2008)	         tabuľka 11
 	Európa	Amerika	Ázia	Afrika	Austrália	Spolu	
1 DP	10	0	1	1	0	12	
2 DP	13	6	11	5	0	35	
3-5 DP	23	1	4	0	1	29	
6-8 DP	7	2	0	0	0	9	
9-19 DP	1	0	0	0	0	1	
> 20 DP	1	0	0	0	0	1	
Spolu	55	9	16	6	1	87	
Vysvetlivky: DP – diplomatický pracovník vrátane vedúceho ZÚ

Z rozdelenia veľvyslanectiev podľa veľkosti vyplýva, že väčšina ZÚ SR (až 54,02%) spadá do kategórie malých úradov, na ktorých pracuje 1 alebo 2 diplomati. Malé úrady na jednej strane zabezpečujú Slovenskej republike prítomnosť v krajine či teritóriu, na strane druhej treba zohľadniť skutočnosť, že malé úrady nemôžu zabezpečiť rovnaký rozsah a hĺbku pokrytia agendy ako stredné alebo veľké úrady. MZV SR má preto záujem zúžiť rozsah činnosti malých úradov a čo najpresnejšie definovať ich ciele a kompetencie. Prekážkou ostáva vysoká administratívna náročnosť na zabezpečenie chodu ZÚ, ktorá vyplýva zo záväzných právnych dokumentov.

5. SWOT (Strengths, Weaknesses, Opportunities, and Threats) analýza súčasného stavu siete zastupiteľských úradov
Silné stránky (strengths):
-	relatívne dobré pokrytie, sieť ZÚ v podstate reflektuje potreby SR,
-	relatívne dobré technické vybavenie ZÚ, 
-	vysokokvalifikovaný personál,
-	vysoká motivácia zamestnancov,
-	dobudované zabezpečenie a vybavenie ZÚ pre prácu s utajovanými skutočnosťami.

Slabé stránky (weaknesses):
-	personálne poddimenzovanie úradov,
-	kumulácia agendy vyslaných pracovníkov,
-	vysoká administratívna náročnosť chodu úradu,
-	systém riadenia úradov dostatočne nezodpovedajúci dnešným potrebám diplomacie,
-	vysoké náklady na prevádzku niektorých úradov v majetku SR, ktoré svojou veľkosťou presahujú potreby ZÚ,
-	formálne definovanie cieľov ZÚ, 
-	byrokracia, neštandardné procesy, absencia klientskeho prístupu.

Príležitosti (opportunities):
-	rozšíriť a posilniť sieť ZÚ v priestoroch silných globálnych hráčov,
-	zapojiť SR do zahraničnej siete EÚ najmä v oblastiach, kde má SR svoje záujmy, ale finančné náklady by prevýšili efektivitu úradu,
-	zriadiť pobočky ZÚ s minimálnym personálnym obsadením, ktoré s minimalizovanými nákladmi zabezpečia prítomnosť SR v krajine,
-	posilniť ekonomický rozmer diplomacie, jednotný výkon zahraničnej služby prepojením aktivít MZV a MH,
-	dôslednejšie využívať rozvojovú pomoc pri presadzovaní politických a ekonomických záujmov SR,
-	systémovo zmodernizovať riadenie ZÚ ako súčasť modernizácie MZV, zaviesť systém výkonnostných cieľov a kvantifikovaných úloh,
-	znížiť administratívnu náročnosť ZÚ,
-	zefektívnenie medzirezortnej spolupráce v oblasti práce s utajovanými skutočnosťami,
-	presunúť niektoré podporné činnosti na zmluvných dodávateľov,
-	doriešiť disproporcie medzi veľkosťou ZÚ, majetkom SR v krajine a skutočnými potrebami pre efektívne fungovanie.

Hrozby (threats):
-	pokračovanie znižovania rozpočtu MZV SR,
-	stagnácia pri vyčleňovaní prostriedkov na rozvojovú pomoc zo štátneho rozpočtu,
-	nejednotný výkon zahraničnej politiky SR – kompetenčné spory,
-	nepružnosť systému pri reagovaní na krízové situácie,
-	existujúca sieť ZÚ nemusí byť schopná poskytnúť pomoc slovenským občanom v zahraničí na požadovanej úrovni,
-	ďalšie znižovanie ATZ pracovníkov a prenášanie ich práce na diplomatov môže viesť k znižovaniu výkonu diplomatickej agendy a tým k zhoršeniu pomeru medzi výkonmi v oblasti diplomacie a administratívnou činnosťou nevyhnutnou pre zabezpečenie chodu ZÚ.

SWOT analýza charakterizuje súčasný stav siete ZÚ zo štyroch základných hľadísk.  Silné stránky siete ZÚ sú výsledkom dlhoročnej cielenej činnosti MZV SR. Nemožno však ustrnúť v danej pozícii. Nepretržitý vývoj vo svete, nové politické, bezpečnostné a ekonomické výzvy, dynamický rozvoj slovenskej ekonomiky, rastúci počet slovenských občanov pohybujúcich sa z rôznych dôvodov v zahraničí núti MZV SR pravidelne prehodnocovať efektívnosť siete ZÚ a priebežne vzdelávať svojich zamestnancov v štátnej aj verejnej službe. 

Slabé stránky a hrozby definované v analýze negatívne ovplyvňujú fungovanie ZÚ. MZV SR ako súčasť výkonnej štátnej moci nemôže samo vyriešiť uvedené problémy. Na ich riešenie je potrebná politická vôľa a dohoda na úrovni vlády. Projekt TREFA, ktorý prebieha na MZV SR, identifikuje dané problémy a navrhne riešenie tých problémov, ktoré sú v kompetencii a možnostiach MZV. 

V rámci kritéria príležitosti sú definované opatrenia, ktorých realizácia znamená zvýšenie kvality siete ZÚ. Príležitosti pre zlepšenie možno vidieť v dvoch rovinách:

1.	budovanie siete slovenských zastúpení v súlade so strategickými cieľmi zahraničnej politiky, a to ako formou zriaďovania nových ZÚ i keď aj minimálnej veľkosti, tak aj prípravy a následnej realizácie zapojenia SR do zahraničnej siete EÚ. Obe súbežné cesty zabezpečenia slovenskej prítomnosti v danom priestore si vyžadujú finančné zdroje, t.j. politickú vôľu a následné zvýšenie rozpočtu MZV.
2.	znižovanie administratívnej náročnosti prenosom časti výkonu zo ZÚ na MZV a zabezpečením niektorých činnosti formou zmluvných dodávateľov.

MZV SR  v súčasnosti už vyčerpalo svoj finančný potenciál, i keď bude ďalej hľadať rezervy, najmä v optimalizácii majetku v zahraničí (odpredajom, resp. zámenou, s cieľom získania finančných prostriedkov, ktoré by prostredníctvom rozpočtu boli prevažne využité pre potreby štátu v zahraničí). Prostriedky zo štátneho rozpočtu postačujú na udržiavanie existujúceho stavu siete, nie však na rozvoj. Tento by bol možný iba po uzavretí ďalších existujúcich ZÚ. Doterajšie skúsenosti potvrdzujú, že to nie je dobrá cesta. SR si nemôže dovoliť zatvárať a po niekoľkých rokoch opäť otvárať tie isté ZÚ (Vietnam). 

 6. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí
Stav súčasnej siete ZÚ SR v zahraničí možno označiť za optimálny len v rámci daných finančných možností. Naďalej ostávajú oblasti záujmu SR nepokryté zastupiteľským úradom. MZV pravidelne v materiáloch Správa o stave siete ZÚ predkladaných na rokovanie vlády navrhovalo zriadenie úradov (pozri tabuľka 2). Zriadenie ZÚ každoročne naráža na ten istý problém – rozpočet MZV SR, rast ktorého už viac rokov stagnuje. 
Nové úlohy v oblasti zahraničnej politiky a nové smerovanie zahraničnej politiky orientované najmä na občana a podnikateľa, ako hlavných zákazníkov MZV SR, si vyžaduje prijať zásadné rozhodnutie – dobudovať sieť ZÚ tak, aby svojou dostupnosťou mohla uspokojiť požiadavky slovenských občanov. Zo štatistík vyplýva, že najviac podnikateľských turistických aktivít občanov SR sa uskutočňuje v rámci Európy, Blízkeho východu, východnej Ázie a Severnej Ameriky.
Jednou zo základných priorít slovenskej zahraničnej politiky je aktívne pôsobenie v rámci EÚ, s osobitným dôrazom na presadzovanie záujmov SR pri formovaní spoločných politík. Presadzovanie záujmov SR sa realizuje nielen na komunitárnej úrovni, ale aj na úrovni bilaterálnych vzťahov s cieľom vytvárať ad hoc spojenectvá s inými názorovo blízkymi krajinami v oblastiach spoločného záujmu. Dôležitou je aj schopnosť zahraničnej služby SR reagovať na vznikajúce nové výzvy a hrozby (energetická bezpečnosť, boj proti medzinárodnému terorizmu, klimatické zmeny, trvalo udržateľný rozvoj, atď.) v súlade s príslušnými programovými dokumentmi vlády a MZV SR.
Prioritnou nevyriešenou úlohou ostáva trvalé posilňovanie ekonomickej dimenzie zahraničnej politiky a jej jednotný výkon s dôrazom na otváranie nových trhov a vytváranie podmienok pre prílev zahraničných investícií do oblastí s vysokou pridanou hodnotou. 
Rastúci význam nadobúda ochrana práv a záujmov občanov SR a občanov ostatných krajín EÚ v zahraničí.
Aj v nadchádzajúcom období zostáva jednou z prioritných úloh našej zahraničnej politiky aktívna a efektívna propagácia SR. Nezastupiteľnú úlohu v tejto činnosti zohrávajú Slovenské inštitúty (SI). Zámerom MZV je dôslednejšie využívať kultúrnu dimenziu diplomacie, vychádzajúc zo skutočnosti, že bohatstvo slovenskej kultúry presahuje veľkosť našej krajiny. Je zrejmé, že sieť SI nie je svojim rozsahom postačujúca. MZV SR považuje za potrebné otvoriť Slovenský dom v Bruseli, v ktorom by sídlil SI, zastúpenie SARIO, SACR, zastúpenia VÚC, prípadne i ďalšie inštitúcie. Po otvorení Slovenského domu v Bruseli  bude MZV v ďalšej fáze uvažovať o otvorení SI v Kyjeve a v Londýne.
V súlade s požiadavkami posúdiť význam jednotlivých zastupiteľských úradov a ich postavenie v rámci siete ZÚ vypracovalo MZV SR v roku 2007 kategorizáciu ZÚ, ich rozdelenie do štyroch kategórii podľa politického, ekonomického významu, konzulárnej agendy a veľkosti. Kategorizácia ZÚ je pravidelne v ročných intervaloch revidovaná, čo umožňuje získať objektívny prehľad o stave siete a potrebách jej úpravy. 
		MZV SR pripravuje aj nové formy spolupráce v rámci zahraničnej služby. Pripravujú sa rokovanie s partnerskými ministerstvami krajín EÚ o uzatvorení dohôd o konzulárnom zastupovaní. Tieto dohody pomôžu vyriešiť problematiku vydávania víz cudzím štátnym občanom v krajinách, kde SR nemá svoj ZÚ. SR recipročne bude vydávať víza občanom  cestujúcim nie len do SR, ale aj do krajiny, s ktorou uzatvorí dohodu. 
		Aktuálnou sa stáva aj Európska služba pre vonkajšiu činnosť (EEAS). SR má záujem aktívne participovať na jej budovaní a vyslať svojich diplomatov najmä na pokrývanie oblastí, kde má Slovensko svoje politické a ekonomické záujmy. 

7. Zámery MZV SR pri rozvoji siete ZÚ

Hlavné dôvody rozširovania siete ZÚ a zvyšovania počtu systemizovaných diplomatických miest: 
1.	aktívna politika v regióne západného Balkánu, ktorý je dlhodobo politickou a ekonomickou prioritou ZP SR,
2.	aktívna politika SR k tretím krajinám – tradičným partnerom prioritného (hospodárskeho) záujmu, resp. krízovým oblastiam,
3.	aktívna ekonomická diplomacia v regiónoch s dynamickým rastom HDP, s potenciálom pre rast obchodných vzťahov a požiadavkou SR na riadenú migráciu, 
4.	posilnenie slovenského zastúpenia v regiónoch s vysokou koncentráciou slovenských občanov,
5.	postupné dobudovanie siete ZÚ v členských krajinách EÚ vyplývajúce z procesu prehlbujúcej sa integrácie EÚ aj vzhľadom na nutnosť posilňovania bilaterálnych vzťahov s ČK EÚ,
6.	rozširovanie siete slovenského zastúpenie vo svete formou vysielania diplomatických (prioritne konzulárnych) pracovníkov MZV SR na ZÚ iných členských krajín EÚ,
7.	príprava na obsadenie miest v Európskej službe pre vonkajšiu činnosť (EEAS) určených pre Slovenskú republiku.

7.1 Návrhy na zriaďovanie ZÚ:
	Vychádzajúc z vyššie uvedeného MZV SR predkladá návrh zriadiť v r. 2008 pobočky ZÚ Atény v Tirane a ZÚ Belehrad v Skopje ako prvého kroku k otvoreniu samostatných ZÚ (príloha 1). Doterajší postup zabezpečovania vzťahov prostredníctvom zastupiteľských úradov v Belehrade a Aténach neumožňuje realizáciu politických a  ekonomických záujmov SR v týchto krajinách na žiaducej úrovni.
Vzhľadom na rastúci ekonomický potenciál Vietnamu MZV SR predkladá samostatný návrh na zriadenie ZÚ Hanoj (materiál č. 109.279/2008-POLS), ktorého súčasťou bude aj OBEO. Rovnako primárne z ekonomických a strategických energetických dôvodov sa navrhuje zriadenie ZÚ Abú Dhabí (príloha 2).
	Dôvodom návrhu na transformáciu pobočky ZÚ Nairobi v Addis Abebe (príloha 3) na riadny zastupiteľský úrad sú pozitívne skúsenosti z jeho viac ako dvojročného pôsobenia počas členstva SR v Bezpečnostnej rade OSN, ako aj možnosti rozvoja bilaterálnej obchodno-ekonomickej spolupráce medzi SR a tradičným partnerom Etiópiou. Navrhovaný ZÚ navyše vzhľadom na existenciu sídla Africkej únie umožňuje komunikáciu so zastupiteľstvami všetkých afrických krajín, čo je zvlášť dôležité pri celkovo nízkom počte ZÚ v Afrike (5 ZÚ).
Náklady na zriadenie ZÚ v r. 2008 vo výške 37 500 tis. Sk, ako aj požiadavky na personálne obsadenie úradov (5 diplomatov, 3 zmluvných síl a 9 miestnych síl) si MZV SR vyrieši v rámci prideleného rozpočtu a platnej systemizácie a nepožaduje zvýšenie. Výnimkou je ZÚ SR Hanoj, ktorého zriadenie je riešené v samostatnom materiáli č. MF/020161/2008-441.
V r. 2009 má MZV SR záujem zriadiť GK v Rusku, na Ukrajine a v Spojenom kráľovstve Veľkej Británie. Návrh na zriadenie GK SR Jekaterinburg vychádza z rastúceho ekonomického potenciálu a zahraničného obchodu s RF. Predpokladá sa, že súčasťou úradu bude aj OBEO. 
	Návrh na zriadenie GK SR na Ukrajine je zatiaľ vo forme alternatívy – zriadiť GK v Charkove alebo v Odese. Nosnou agendou navrhovaného GK by mala byť konzulárna agenda, menovite problematika udeľovania povolení na pobyt pre cudzinca a vízová agenda. Vstupom SR do Schengenu došlo k zmene systému, ktorého analýza si vyžaduje minimálne jeho 6-mesačnú prevádzku. A preto bude rozhodnutie o konkrétnom mieste zriadenia GK na Ukrajine rozhodnuté až v druhej polovici roku 2008. 
	Nárast počtu občanov SR pracujúcich vo Veľkej Británii zvyšuje požiadavky na konzulárne služby poskytované ZÚ v Londýne. S cieľom skvalitniť a najmä priblížiť konzulárny úrad slovenským občanom zvažuje MZV SR zriadiť GK v niektorom z priemyselných centier Veľkej Británie (Birmingham, Glasgow, Belfast).
	V r. 2010 plánuje MZV SR výhľadovo zriadiť 3-4 ZÚ či PZÚ (Afganistan, Moldavsko, Čína – Hongkong, Gruzínsko, prípadne ďalších na južnom Kaukaze na základe reciprocity). Zámer zriadiť ZÚ v Kábule reflektuje posilňovanie vojenskej prítomnosti SR v Afganistane (ISAF). Ostatné plánované ZÚ vytvoria priestor na ďalšie posilnenie ekonomických aktivít SR v Číne a aj zastúpenie v regióne južného Kaukazu. 
Pobaltské krajiny sú prirodzenými partnermi SR pri vytváraní ad hoc koalícií pri presadzovaní záujmov v európskych a euroatlantických štruktúrach. Rýchly hospodársky rast, dynamika zmien v nadstavbovej časti spoločnosti, ktorými západoeurópske krajiny neprešli, formujú zoskupenia krajín v rámci EÚ, ktoré potrebujú riešiť vzniknuté problémy s použitím nových, nezaužívaných postupov. MZV bude zvažovať, v závislosti od rozpočtových možností, zaistenie väčšej prítomnosti SR vo Vilniuse a v Talline. 
7.2 Návrh na zatvorenie, resp. zníženie systemizácie niektorých úradov: 
	V roku 2008 MZV SR plánuje uzatvorenie GK SR Brno a znížením systemizácie ZÚ SR Kuvajt, ktorý bude plniť najmä konzulárne úlohy. Časť politickej agendy ZÚ SR Kuvajt prevezme novozriadený ZÚ SR v Abú Dhabí. MZV SR bude sledovať vyťaženosť ZÚ v Kuvajte a v prípade potreby bude úrad sezónne posilňovať tzv. lietajúci konzul (pozri časť 7.3). Agendu generálnych konzulátov prevezmú vecne príslušné ZÚ. Celková úspora, vychádzajúc z rozpočtu úradov schválených na rok 2008, bude 4 383 tis. Sk. MZV SR sa uvoľní 5 systemizovaných miest (3 diplomatov, 2 zmluvné sily) a 2,5 miestnych síl. Uvedená suma ani získané systemizačné miesta nepokryjú všetky potreby na zriadenie nových ZÚ (kapitola 7.1), chýbajúce prostriedky, resp. požiadavky na systemizáciu, MZV SR vyrieši v rámci schváleného rozpočtu a platnej systemizácie na r. 2008.  
	V r. 2009 plánuje MZV SR uzavrieť 1 ZÚ (ZÚ SR Bagdad - pokiaľ nedôjde k zlepšeniu bezpečnostnej situácie) a znížiť systemizáciu na GK SR Los Angeles. Realizácia tohto zámeru ušetrí 5,5 systemizovaných miest (2 DP, 1 ATZ, 2,5 ZS) a 4 miestne sily. V rámci rozpočtu MZV SR ušetrí 10 180 tis. Sk. Takto získané miesta budú využité na naplnenie systemizácie nových ZÚ. Chýbajúce finančné prostriedky MZV SR zapracuje do návrhu rozpočtu na r. 2009.
	Prehľad rozvoja siete ZÚ je uvedený v tabuľke 12. Tabuľka je rozdelená podľa rokov. Uvádzané personálne obsadenie vychádza z platnej systemizácie jednotlivých úradov. Pri návrhoch na zriadenie ZÚ je systemizácia nastavená ako minimálna požiadavka na zabezpečenie výkonu diplomatických funkcií a zabezpečenie chodu úradu. Ide o prevádzkové minimum pre plnenie požadovaných úloh v daných podmienkach. Finančné náklady na zriadenie úradov vychádzajú z dostupných informácií. Úspora pri uzatváraní úradov vychádza zo schváleného rozpočtu na rok 2008. 
 Prehľad rozvoja siete ZÚ do r. 2010			                                    tabuľka 12
rok	ZÚ	personálne obsadenie
zníženie pers. obsadenia o	finančné náklady/úspory	poznámka	
2008	ZÚ SR Hanoj	2 DP + 2 ZS + 3 MS	20 138 tis. Sk	riešené v samostatnom materiáli č.MF/020161/2008-441	
	PZÚ SR Skopje	1 DP             + 2 MS	6 570 tis. Sk	otvoriť	
	ZÚ SR Abú Dhabí	2 DP + 2 ZS + 3 MS	20 000 tis. Sk	otvoriť	
	PZÚ SR Tirana	1 DP             + 2 MS	6 930 tis. Sk	otvoriť	
	ZÚ SR Addis Abeba	1 DP + 1 ZS + 2 MS	4 000 tis. Sk	zmena PZÚ na ZÚ	
Spolu	Požiadavky	5 DP + 3 ZS + 9 MS	37 500 tis. Sk		
	GK SR Brno	2 DP + 1 ZS + 2,5 MS	2 383 tis. Sk	uzavrieť	
	ZÚ SR Kuvajt	1 DP + 1 ZS 	2 000 tis. Sk	znížiť syst., na
1DP+1ZS+2,5MS	
Spolu	Úspora	3 DP + 2 ZS + 2,5 MS 	4 383 tis. Sk		
	Nepokryté	2 DP + 1 ZS + 6,5 MS	33 117 tis. Sk	z rozpočtu MZV SR	
					
2009	GK SR
Charkov/Odesa	1 DP           + 1 ZS + 2 MS	6 000 tis. Sk	otvoriť	
	GK SR Jekaterinburg	1 DP           + 1 ZS + 2 MS	7 000 tis. Sk	otvoriť	
	GK SR Birmingham/ Glasgow/ Belfast	1 DP           + 1 ZS 	8 000 tis. Sk	otvoriť	
Spolu		3 DP +           3 ZS + 4 MS	21 000 tis. Sk		
	ZÚ SR Bagdad	1DP+ 1ATZ+1,5ZS+4MS	8 180 tis. Sk	uzavrieť, ak nedôjde k zlepšeniu bezpečnostnej situácie	
	GK SR v Los Angeles	1 DP +            1 ZS 	2 000 tis. Sk	znížiť syst., na
1DP+1ZS+1MS	
Spolu	Úspora	2 DP+1ATZ+2,5ZS+4MS	10 180 tis. Sk		
	Nepokryté	1DP +          0,5ZS 	10 820 tis. Sk	zohľadniť v
rozpočte na r.2009	
	Prebytok	1 ATZ			
					
2010	ZÚ SR Kábul	1 DP + 1 ATZ	17 000 tis. Sk	zámer zriadiť	
	ZÚ SR Tbilisi	2 DP              + 1 ZS + 3 MS	15 000 tis. Sk	zámer zriadiť	
	PZÚ Hongkong	1 DP                          + 2 MS	17 000 tis. Sk	zámer zriadiť	
	PZÚ SR Kišinev 	1 DP              + 1 ZS	7 000 tis. Sk	zámer zriadiť	
Spolu		5 DP + 1ATZ+2 ZS + 5 MS	56 000 tis. Sk	zohľadniť v
rozpočte na r.2010	
Vysvetlivky: 	DP – diplomatický pracovník – kmeňový zamestnanec MZV SR
		ATZ – administratívno-technický zamestnanec – kmeňový zamestnanec MZV SR
		ZS – zmluvná sila – občan SR, v zamestnaneckom pomere s MZV SR na dobu určitú
MS – miestna sila – občan prijímajúceho štátu v zamestnaneckom pomere so ZÚ, nie je   v systemizácii MZV

Poznámka 1: finančná požiadavka na r. 2008 vyjadruje potrebu na celoročnú prevádzku ZÚ. MZV SR bude pokrývať iba alikvotnú časť v závislosti od termínu zriadenia úradov.  	
Poznámka 2: otvorenie uvedených zastupiteľských úradov bude možné zrealizovať za predpokladu zohľadnenia personálnych a finančných požiadaviek pri schvaľovaní rozpočtu MZV SR na príslušné roky. 

7.3 Návrh na rozvoj a posilnenie konzulárnej siete
Posilnenie konzulárnej siete vyplýva zo základných požiadaviek – poskytnúť kvalitnú a dostupnú konzulárnu pomoc slovenským občanom, plniť úlohy vyplývajúce zo začlenenia SR do schengenského priestoru a zabezpečiť podmienky na plnenie záväzkov SR vyplývajúcich z medzinárodných dohôd.
Nárast rozsahu a zložitosti konzulárnej a vízovej agendy vyplýva najmä z otvorenie pracovného trhu vo väčšine ČK EÚ pre občanov SR a expanzie turistiky. V zahraničí podľa odhadov žije a pracuje 250 – 300 tisíc občanov SR a je reálny predpoklad, že ich počet bude aj naďalej rásť. Nárast záujmu o turistiku na Slovensku a najmä kombinované „balíkové“ zájazdy do Strednej Európy vytvára predpoklad, že počet žiadostí o slovenské schengenské víza bude stúpať, pričom procedúra spracovania samotného víza na ZÚ je časovo náročnejšia. Od januára 2009 sa bude realizovať pilotný projekt EÚ – vydávanie víz s biometriou, čo časovú náročnosť ešte zvýši. Dynamický ekonomický rast SR a s ním súvisiaci nedostatok pracovnej sily zvyšuje počet žiadostí cudzincov o prechodný pobyt s cieľom zamestnania sa v SR. 
V tabuľke 13 je spracovaný prehľad konzulárnych úkonov, ktoré v roku 2007 zabezpečili ZÚ. Tabuľka nevyčísľuje rozsiahlu ale ťažko kvantifikovateľnú konzultačnú a poradenskú činnosť, ktorú ZÚ poskytli slovenským občanom. 

Prehľad merateľných konzulárnych úkonov v r. 2007 				tabuľka 13
úkon	počet 	
úmrtie alebo vážne zranenie	413 + 469 = 882	
trestná činnosť	2 140 	
ochrana práv maloletých	171	
overenie podpisu, kópie	32 947	
žiadosti o vydanie rodných, sobášnych a úmrtných listov	6 601	
žiadosti o vystavenie cestovného dokladu	6 753	
žiadosti cudzincov o pobyt na území SR	2 231	
vydanie víz	96 775 	

	MZV SR, s cieľom zabezpečiť kvalitné plnenie konzulárnych úloh a predísť kritickým situáciám na ZÚ, má záujem zvýšiť počet vyslaných zamestnancov a posilniť konzulárnu zložku tak, aby úrady plniace politické, ekonomické a konzulárne úlohy mali optimálne personálne obsadenie – 1 vedúci ZÚ, 1 diplomatický pracovník a 1 konzulárny pracovník. Súčasne má záujem vytvoriť osobitnú kategóriu vyslaného diplomata, tzv. „lietajúci konzul“, ktorého úlohou bude vypomáhať jednotlivým ZÚ zvládať nárazové situácie.

V súčasnosti pracuje na ZÚ spolu 324 diplomatických pracovníkov. Na dosiahnutie optimálneho stavu, umožňujúceho čo najefektívnejšie zhodnotenie vynaložených prostriedkov, je potrebné navýšiť počet systemizovaných diplomatických miest na ZÚ o 20 konzulárnych pracovníkov - diplomatov (tabuľka 14). 

Požiadavky na zvýšenie počtu DP – konzulárnych pracovníkov			tabuľka 14
rok	zvýšenie systemizácie	náklady v tis Sk/rok	poznámka	
2009	20	42 500	zapracované do návrhu priorít MZV na r. 2009	

7.4 Príprava na obsadenie miest v Európskej službe pre vonkajšiu činnosť (EEAS) 
Lisabonská zmluva o EÚ vytvára v prostredí inštitúcií EÚ (Rady a Komisie) osobitný útvar „sui generis“ - Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (EEAS). I keď sa aj po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy budú rozhodnutia v oblasti zahraničnej politiky EÚ prijímať jednomyseľne a táto oblasť bude spadať do medzivládnej spolupráce, EEAS bude mať silný vplyv na zahraničnú politiku EÚ a politické rozhodnutia jednotlivých členských krajín. Je v záujme SR pripraviť sa na pôsobenie v rámci EEAS. Od kvality nášho zastúpenia bude závisieť aj reálny vplyv Slovenska pri presadzovaní svojich záujmov v rámci zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ. 
Aj keď nie je zatiaľ stanovený presný počet diplomatov SR v EEAS, ambíciou MZV SR je  dosiahnuť vyslanie 14 – 17 osôb. Keďže EEAS bude budovaná postupne, je možné predpokladať, že cieľový počet zástupcov SR v EEAS bude dosiahnutý v r. 2011 – 2012. V tabuľkách 15 a 16 sú uvedené náklady na jedného diplomata, resp. náklady na slovenské zastúpenie v EEAS. Postupné navyšovanie systemizačných miest MZV SR a finančných zdrojov na pokrytie nákladov na vyslanie slovenských diplomatov do EEAS je spracovaný v materiáli MZV SR „Návrh rozpočtu prioritných projektov kapitoly MZV SR na roky 2009 až 2011“. 

Náklady na 1 DP v EEAS							   	tabuľka 15
položka	náklady	
Priemerný mesačný plat v inštitúciách EÚ	9 000 EUR	
Priemerný príplatok zohľadňujúci odlučné, rizikový príplatok a príplatok za
prácu v ťažkých klimatických podmienkach 25%					2 250 EUR	
Odvody a dane 35% z platu 		3 950 EUR	
Mesačný nájom za byt	1 500 EUR	
Mesačné školné (priemerný odhad 1 dieťa na zamestnanca EEAS	1 300 EUR	
Spolu mesačné náklady	18 000 EUR	
Ročné náklady 	216 000 EUR	
Ročné náklady (kurz 32 SKK/EURO)    	6 912 000 SKK	

Náklady na vyslanie DP do EEAS na roky 2009-2011				tabuľka 16
rok	počet vyslaných diplomatov	náklady v tis. SKK/rok	
2009	3 (zvýšenie systemizácie MZV SR o 3 DP)	20 736	
2010	7 (zvýšenie systemizácie MZV SR o 4 DP)	20 736 + 27 648 = 48 384	

	V tabuľke 17 sú zhrnuté požiadavky MZV SR na zvýšenie počtu systemizovaných miest a rozpočtu s cieľom vytvoriť nevyhnutné predpoklady na optimalizáciu siete ZÚ v súlade s požiadavka na jej výkon.
 
Požiadavky na zvýšenie systemizácie a rozpočtu MZV SR v r. 2009-2010         tabuľka 17
rok	požiadavky na zvýšenie systemizácie	náklady v tis. SKK	poznámka	
	nové ZÚ	konzul	EEAS			
2008	žiadne			 27 437	z rozpočtu MZV SR	
2009	1,5 (1DP + 0,5ZS)	20 DP	3 DP	101 493	suma za r. 2008 + 2009
zohľadniť v rozpočte na r. 2009	
2010	8 (5DP+1ATZ+2ZS)		4 DP	185 141	suma za r. 2008 + 2009 + 2010
zohľadniť v rozpočte na r. 2010	

8. Rozpočtová kapitola MZV SR v r. 1993-2008 

Navrhovaná optimalizácia siete ZÚ na roky 2008 je riešená v rámci platnej systemizácie a schváleného rozpočtu MZV SR. Ministerstvo si uvedomuje celospoločenský záujem udržať úroveň inflácie a stav verejných financií. Je však potrebné poukázať na skutočnosť, že rozpočet MZV SR od r. 2004 stagnuje aj v absolútnych číslach. Percentuálny podiel rozpočtu MZV SR na štátnom rozpočte každoročne klesá, v r. 2008 dosiahol druhú najnižšiu úroveň a približuje sa k minimu z r. 1993 (tabuľka 18). Tento stav neumožňuje rozvoj, iba udržiavanie daného stavu. Zriaďovanie ZÚ bolo doteraz možné iba za cenu zatvárania iných úradov. Rozhodujúcim kritériom pre rozvoj siete nebol politický či ekonomický význam relácie, alebo kvalita poskytovaných služieb občanom, ale pridelený objem financií zo štátneho rozpočtu.
MZV SR na základe výsledkov auditu začína realizovať návrhy na optimalizáciu činností a iné opatrenia s cieľom zabezpečiť vysokokvalitné plnenie stále rastúceho rozsahu zahraničnopolitických úloh bez zvyšovania ľudských a finančných zdrojov. Je však zrejmé, že vnútorné rezervy MZV SR sú už vyčerpané. 
Efektívna zahraničná služba je finančne náročná. Je to však základný nástroj pre presadzovanie záujmov Slovenskej republiky prostredníctvom aktívneho členstva v EÚ, NATO a medzinárodných organizáciách a rozvoja bilaterálnych vzťahov, ktorý pri aplikácii moderných riadiacich metód dokáže byť účinný a efektívny. Rovnako plní nezastupiteľnú úlohu pri zabezpečení základnej ochrany svojich občanov v zahraničí. Sieť ZÚ je základným nástrojom zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Ministerstvo zahraničných vecí SR preto odporúča, aby v čase dynamického hospodárskeho rozvoja krajiny bolo prijaté rozhodnutie, ktoré dá impulz na jej reálny rozvoj a nie len kozmetické úpravy.

Prehľad podielu rozpočtu MZV SR zo štátneho rozpočtu SR			tabuľka 18
Rozpočtový rok
	Rozpočet výdavkov ŠR v mil. Sk	Rozpočet výdavkov MZV SR v mil. Sk	Percentuálny podiel rozpočtu MZV SR zo ŠR	
1993	158 149,8	1 369	0,87	
1994	149 330,0	1 615	1,08	
1995	167 400,0	1 829	1,09	
1996	189 425,0	2 012	1,06	
1997	207 999,9	2 176	1,05	
1998	184 800,0	2 207	1,19	
1999	194 900,0	2 266	1,16	
2000	201 808,8	2 213	1,10	
2001	217 764,6	2 438	1,12	
2002	257 919,2	2 510	0,97	
2003	291 437,3	2 906	1,00	
2004	310 452,5	3 425	1,10	
2005	318 749,9	3 480	1,09	
2006	330 185,1	3 638	1,10	
2007	348 857,5	3 363	0,96	
2008	380 233,0	3 542	0,93