Správa o plnení 
programového  vyhlásenia vlády Slovenskej republiky 

Obsah:

ZÁKLADNÉ CIELE PROGRAMOVÉHO VYHLÁSENIA VLÁDY  ...............  1

PLNENIE PROGRAMOVÉHO VYHLÁSENIA  VLÁDY ..............................   2

1.	Demokratický právny štát ..........................................................  2

2.	Hospodárska politika .................................................................  4

A.	Makroekonomická politika .................................................  4
B.	Verejné financie .................................................................  6
C.	Podpora podnikania a priemyselná politika ....................... 10
D.	Privatizácia ........................................................................ 13 
E.	Doprava, pošty a telekomunikácie .................................... 15
F.	Pôdohospodárstvo a vidiecka politika ............................... 17
G.	Životné prostredie ............................................................. 20
H.	Regionálny rozvoj a bývanie ............................................. 21    

3.	Sociálna oblasť........................................................................... 24

A.	Sociálna politika ................................................................ 24
B.	Výchova a vzdelávanie ..................................................... 27
C.	Veda a výskum ................................................................. 29
D.	Mládež a šport .................................................................. 30
E.	Zdravotníctvo .................................................................... 32
F.	Kultúra .............................................................................. 33

4.	Vnútorná bezpečnosť, spravodlivosť, obrana štátu 
a zahraničná politika ................................................................. 37

A.	Vnútorná bezpečnosť a verejná správa ............................ 37
B.	Spravodlivosť .................................................................... 42
C.	Obrana štátu ..................................................................... 43
D.	Zahraničná politika ............................................................ 47

5.	Európska integrácia .................................................................. 50

6.	Aproximácia právneho poriadku.............................................. 52

S p r á v a
o plnení programového vyhlásenia vlády SR

I. ZÁKLADNÉ CIELE PROGRAMOVÉHO VYHLÁSENIA VLÁDY Z ROKU 1998

Vláda Slovenskej republiky koncentrovala svoje úsilie  na naplnenie základných cieľov, ktoré tvorili rámec pre aktivity vlády počas jej štvorročného pôsobenia. 

Vláda vo svojom programovom vyhlásení v roku 1998 si stanovila tieto základné ciele:

Vnášať do života celej spoločnosti úsilie o spravodlivosť, slobodu, zodpovednosť, solidaritu, vládu zákona, poctivosť, rešpekt pred deľbou moci, podporu iniciatíve a aktivite ľudí, zasiahnuť proti chytráctvu, pohodlnosti, korupcii, kultu sily, nezodpovednosti a tendencii ku koncentrácii moci.

Zastaviť hospodársky úpadok a stabilizovať ekonomiku.

Vytvárať predpoklady na rast životnej úrovne ľudí.

Budovať konkurencieschopnosť trhovej ekonomiky.

Zabezpečiť ochranu života, zdravia a majetku občanov, trvalo udržateľného rozvoja a zlepšenie životného prostredia.

Všestranne rozvíjať občiansku spoločnosť.

Dosiahnuť členstvo SR v OECD, zaradenie Slovenskej republiky do prvej skupiny štátov pre rozšírenie Európskej únie a získať plnohodnotné členstvo SR v NATO.

Takto formulované základné ciele našli svoj odraz v konkretizácii cieľov pre jednotlivé sféry pôsobenia vlády. Predkladaná správa má za cieľ dať odpočet činnosti vlády vo všetkých tých oblastiach, ktoré boli pre život slovenskej spoločnosti určujúce. Vláda na tomto mieste vyjadruje svoje presvedčenie, že napriek všetkým zložitostiam, ktoré sprevádzali jej činnosť, svoje základné zámery naplnila. Vláda verí, že o tom presvedčí aj slovenskú verejnosť. K tomu má slúžiť aj tento predkladaný odpočet, táto konfrontácia zámerov s dosiahnutými výsledkami.

Predkladané hodnotenie zachováva štruktúru programového vyhlásenia z roku 1998. To umožní získať na jednej strane komplexný pohľad na úsilie vlády a jeho vplyv na vývoj spoločnosti a zároveň utvorí predpoklady pre hodnotenie konkrétnych cieľov obsiahnutých v programovom vyhlásení.

II. PLNENIE PROGRAMOVÉHO VYHLÁSENIA  VLÁDY

1. Demokratický právny štát

Vláda počas svojho funkčného obdobia upevňovala demokratický právny štát, ktorý svojím právnym poriadkom a jeho reálnym uplatnením poskytne všetkým občanom  i právnickým osobám rovný prístup k právam a slobodám zaručeným Ústavou SR, zákonmi a ratifikovaným dohovorom o ľudských právach. Dôsledne vyznávala ideu štátu, ktorý je bezvýhradne viazaný zákonmi, slúži občanom a poskytuje im istotu slobodného rozhodovania.

Vláda SR v uplynulom období pokračovala v presadzovaní princípov demokratického právneho štátu, rešpektovaní pluralitného politického systému a zabezpečovaní ochrany základných práv a slobôd. Na zabezpečenie plnenia týchto úloh prijala v uplynulom období viaceré opatrenia politického a legislatívneho charakteru.

Jedným z prvých krokov po nástupe vlády bolo zjednanie nápravy v oblasti volebného práva, najmä odstránenie neústavných ustanovení zákona o voľbách do Národnej rady SR, ako aj úprava zákona o voľbách do orgánov miest a obcí. Prijaté opatrenia okrem iného umožnili konanie komunálnych volieb, čím sa naplnil jeden zo zámerov rešpektovania princípov právneho štátu. Vláda sa súčasne usilovala vysporiadať s problémovými rozhodnutiami Národnej rady SR vo veci dvoch poslancov, ktorí boli nezákonne zbavení svojich práv. Prijatím príslušných rozhodnutí na úrovni vlády, ako aj rozhodnutím o náhrade škody, sa zabránilo procesu pred Európskym súdom pre ľudské práva v Štrasburgu.

Zmyslom činnosti vlády v oblasti legislatívy bolo stabilizovať náš právny poriadok a harmonizovať prijímané zákony s právom Európskej únie. Za tým účelom vláda schválila a Národnej rade SR predložila celý rad zákonov, ktoré znamenali zásadné zmeny v trestnoprávnej oblasti, v daňových predpisoch, v civilno-procesnej oblasti,  sociálnej sfére, ako aj v oblasti životného prostredia. Všetky uvedené legislatívne aktivity reagovali na potreby právnoaplikačnej praxe a na potrebu prispôsobovania nášho právneho poriadku právu Európskej únie. 

Celkove v tomto volebnom období vláda pripravila 429 vládnych návrhov zákonov, 135 nariadení vlády a schválila 33 legislatívnych zámerov zákonov. Z uvedeného počtu vládnych návrhov zákonov Národná rada SR  prijala 413 zákonov. Ďalších 127 zákonov prijala na základe poslaneckých návrhov. Tento počet už teraz prevyšuje počet prijatých zákonov za celé predchádzajúce volebné obdobie. 

Osobitne významnou skutočnosťou bola príprava a schválenie rozsiahlej novely Ústavy Slovenskej republiky. Aj keď išlo o poslanecký návrh ústavného zákona, vláda príprave tohto návrhu venovala mimoriadnu pozornosť. Z jej podnetov vyplynuli viaceré závažné zmeny a doplnenia. Išlo napr. o zavedenie inštitútu verejného ochrancu práv (ombudsman), inštitútu aproximačných nariadení vlády, oblasť medzinárodných zmlúv a pod.

Veľkú pozornosť vláda venovala aj plneniu prioritných legislatívnych úloh z hľadiska integrácie Slovenskej republiky do Európskej únie. Prijatím nových legislatívnych pravidiel vláda rozšírila aj možnosť účasti verejnosti na legislatívnom procese.

Legislatívny proces sa skvalitnil, čoho dôsledkom je skutočnosť, že v druhej polovici mandátu tejto vlády sa podstatne znížil počet návrhov zákonov navrhovaných na schválenie v skrátenom konaní. 

O kvalite legislatívnej činnosti vlády svedčí aj skutočnosť, že počas celého volebného obdobia sa stalo iba raz, že niektorý z vládou predložených návrhov zákonov bol napadnutý pred Ústavným súdom. Išlo o zákon, ktorým sa ukladali povinnosti občanom v súvislosti s majetkovými priznaniami. Vláda napravila tento stav ešte predtým, ako Ústavný súd rozhodoval. 

Z uvedeného hodnotenia jednoznačne vyplýva významný podiel vládnej legislatívy na skvalitňovaní nášho právneho poriadku a naplnení podmienok pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie.

Za jednu zo základných úloh vláda považovala zásah proti ekonomickej kriminalite a proti prerastaniu organizovaného zločinu do ďalších spoločenských štruktúr. Preto prijala Komplexný program boja so zločinnosťou a Národný program boja proti korupcii.

V oblasti tvorby a aplikácie práva vláda považovala za hlavnú prioritu posilnenie právneho vedomia prostredníctvom nastolenia skutočnej vynútiteľnosti práva. Vláda uskutočnila viaceré opatrenia, ktoré prispeli k zásadnej zmene nedobrého východiskového stavu. Pri samotnej koncepcii tvorby práva vláda preferovala princíp systémového prístupu. Vykonala potrebné legislatívne a organizačné opatrenia vo vzťahu k nedostatkom v právnej regulácii privatizácie, podnikania a nakladania s majetkom štátu. Významne sa posilnila nezávislosť súdnictva.

Vláda uskutočnila decentralizáciu kompetencií z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu a regionálnu samosprávu. Vytvorili sa podmienky pre postupnú realizáciu tohto procesu, a to najmä prijatím zákonov o samosprávnych krajoch, o prechode niektorých pôsobností z organizácií štátnej správy na obce a VÚC a novelizáciou zákona o obecnom zriadení.

Za neoddeliteľnú súčasť politiky demokratického štátu vláda považovala dôsledné rešpektovanie ľudských práv a slobôd. Vytvárala priestor pre spoločnosť slobody a solidarity založenú na vzájomnej úcte a tolerancii, náboženskej slobode a politickej pluralite. Podpísaný bol 12. dodatkový protokol k Európskej konvencii o ľudských právach, prijatý bol zákon o ombudsmanovi.

V súlade s Ústavou SR vláda nepripúšťala žiadne formy rasovej či národnostnej neznášanlivosti. Podporovala všetky formy výchovy k vzájomnej národnostnej úcte. V tejto oblasti spolupracovala s mimovládnymi organizáciami.

Vláda viedla permanentný dialóg so zástupcami menšín, zabezpečila podporu menšinových kultúr, prijala a ratifikovala Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a prijala zákon na ochranu menšinových jazykov.

V oblasti spolupráce s mimovládnym neziskovým sektorom bol nastolený permanentný dialóg prostredníctvom Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie, zaviedli sa tzv. asignované dane pre fyzické a právnické osoby.

Spolupráca s mimovládnymi neziskovými organizáciami sa realizovala tiež v oblasti rôznych konkrétnych projektov. Finančná podpora pre mimovládny sektor v rokoch 1999-2002 dosiahla približne 5 mld. Sk.

V oblasti koordinácie cirkevnej politiky bola podpísaná a ratifikovaná zmluva s Vatikánom, ako aj zmluva s nekatolíckymi cirkvami. Podpísala sa aj dohoda o majetkovom vyrovnaní medzi pravoslávnou a gréckokatolíckou cirkvou.

2. Hospodárska politika

A. Makroekonomická politika  

Vláda prevzala hospodárstvo v hlboko nerovnovážnej situácii, na ktorú musela reagovať aj makroekonomická politika.

Počas svojho funkčného obdobia dosiahla zásadný pokrok v oblasti nastolenia makroekonomickej stability. Vývoj ekonomiky SR bol najmä v druhej polovici obdobia výsledkom protichodného pôsobenia fázy recesie globálnej ekonomiky a fázy konjunktúry a postupu transformácie domácej ekonomiky. 

Za pozitívne výsledky uplatňovanej hospodárskej politiky možno okrem zvyšovania rastu ekonomiky považovať najmä oživenie rastu produktivity práce, mierne zvýšenie reálnej mzdy a zamestnanosti, zvýšenie domáceho dopytu pri súčasnom znižovaní jadrovej inflácie a úrokových sadzieb, dodržanie plánovaného deficitu verejných financií v roku 2001, relatívne stabilnú úroveň hrubej zahraničnej zadlženosti a výmenného kurzu.

Od roku 2000 sa znížila a naďalej znižuje miera inflácie, ktorá aj v roku 2001 pokračovala v klesajúcom trende tak v prípade celkovej ako aj jadrovej inflácie. Spomalenie dynamiky inflácie sa očakáva aj v roku 2002. 

Postupne sa zvyšuje miera hospodárskeho rastu. V roku 2001 v porovnaní s rokom 2000 sa hrubý domáci produkt zvýšil o 3,3% v stálych cenách, pričom tempo rastu bolo o 1,1 bodu rýchlejšie ako v roku 2000.

Uskutočnil sa proces reštrukturalizácie a privatizácie rozhodujúcich finančných inštitúcií, čím sa vytvorili nevyhnutné predpoklady pre makroekonomickú stabilizáciu. Priemerný počet pracujúcich predstavoval v r. 2001 2,137 mil. osôb, čo znamená medziročný nárast o 1%. Zamestnanosť pritom vzrástla na Slovensku po prvý raz od r. 1996.

Vzhľadom na pokračujúci trend zvyšovania populácie v produktívnom veku však prišlo aj v r. 2001 k zvýšeniu miery nezamestnanosti. Priemerná miera nezamestnanosti dosiahla podľa zdrojov ŠÚ SR v r. 2001 na Slovensku 19,2%.

V oblasti zamestnanosti vláda realizovala politiku stimulujúcu tvorbu nových pracovných miest podnikateľmi. V súlade s novou európskou stratégiou zamestnanosti mala snahu vysporiadať sa aj s nerovnováhou demografického rastu. V tejto oblasti vláda prijala rozhodnutie premietnuté do zákona o sociálnom poistení. V ňom schválila postupné predĺženie veku odchodu do starobného dôchodku u žien na 60 rokov veku do roku 2027.

Pokrok sa dosiahol v oblasti reštrukturalizácie a privatizácie celého finančného sektora, pričom tento proces bol v podstate ukončený. Výrazne pokročila privatizácia podnikov verejných služieb – sieťových odvetví a podnikov dopravy. Pre realizáciu štrukturálnych reforiem sú významné vládou prijaté záväzky v oblasti makroekonomickej stabilizácie obsiahnuté v programe SMP (Staff Monitored Programme) Medzinárodného menového fondu, ako aj v rámci Predvstupového ekonomického programu.

Osobitnú pozornosť vláda venovala hospodárskej súťaži. Posilnila sa pozícia Protimonopolného úradu SR ako nezávislej inštitúcie na ochranu hospodárskej súťaže. Úrad dôsledne dbal na odstraňovanie deformácií v hospodárskej súťaži a zabraňoval zneužívaniu dominantného postavenia jednotlivých subjektov. Vláda riešila tiež problém skupinových výnimiek zo zákazu dohôd obmedzujúcich hospodársku súťaž a pripravila novelu zákona o ochrane hospodárskej súťaže. Touto novelou zjednodušila  konanie pri posudzovaní koncentrácií so zanedbateľným dopadom na trh. 

Pre zvýšenie záujmu vstupu priamych zahraničných investícií vláda prijala investičné stimuly ako štátnu pomoc na počiatočné investície na obstaranie hmotného a nehmotného investičného majetku vo forme úľavy na dani z príjmu právnických osôb, príspevku na novovytvorené pracovné miesta a príspevku na rekvalifikáciu. Zavedením podpory na zriadenie priemyselných parkov vo forme dotácie zo štátneho rozpočtu ako aj z prostriedkov Európskej únie najmä na vybudovanie technickej vybavenosti územia a náhradu za vyvlastnenie pozemkov vláda prispela k vytvoreniu podmienok pre vstup zahraničných investorov, ktoré sú porovnateľné s podmienkami v susedných transformujúcich sa štátoch.

K určujúcim prioritám vlády patrila príprava procesu integrácie Slovenska do Európskej únie. Európska komisia vo svojej poslednej hodnotiacej správe privítala a ocenila celkový pokrok Slovenska. Hodnotiaca správa Európskej komisie už označila Slovenskú republiku za fungujúcu trhovú ekonomiku, ktorá bude v krátkom čase schopná obstáť v konkurenčných tlakoch jednotného trhu EÚ.

Vláda sa zaoberá od začiatku svojho pôsobenia tiež problémom korupcie. Už na začiatku svojho funkčného obdobia vytvorila podmienky pre systematické sledovanie problému korupcie, analýzu jej foriem a pre identifikovanie oblastí, kde je najväčšie potenciálne nebezpečenstvo jej výskytu. Oprávnene možno konštatovať, že výsledky boja proti korupcii za obdobie pôsobenia tejto vlády sú priaznivé. Toto konštatovanie platí napriek tomu, že problém korupcie nie je vyriešený.  

Vláda v tomto volebnom období pripravila viacero právnych predpisov, ktorých zmyslom bolo zamedziť vytváraniu podmienok pre podplácanie či korupciu. Prijali sa viaceré medzinárodné dokumenty, najmä také, ktoré umožňujú zamedzeniu prania špinavých peňazí. Novelizoval sa zákon o boji proti praniu špinavých peňazí, ale i Trestný zákon a Trestný poriadok. Zaviedli sa prísne pravidlá na zamedzenie prania špinavých peňazí na finančnom trhu, vrátane povinnosti poskytovateľa finančných služieb požadovať preukázanie totožnosti klienta a od určitej sumy aj vlastníctvo prostriedkov použitých na vykonanie obchodu. Zavedenie inštitútu tzv. agenta – provokatéra, ale i právna úprava utajeného svedka majú pomôcť pri odhaľovaní tejto trestnej činnosti, ale aj pri usvedčovaní páchateľov.

Odbory s predchádzajúcou vládou prerušili sociálny dialóg. Trvali na svojich podmienkach návratu za rokovací stôl, a to na zrušení mzdovej regulácie a prijatí zákona o tripartite. Mzdová regulácia bola zrušená v decembri 1998 a sociálny dialóg sa obnovil. Po obnovení sociálneho dialógu sa začali intenzívne práce na príprave zákona o tripartite. Zákon o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite) bol prijatý v máji 1999. Vláda týmto splnila obidve podmienky odborárov. To umožnilo pokračovať v sociálnom dialógu.

B. Verejné financie  

Oblasť verejných financií vyžadovala rad opatrení zameraných na oddelenie jednotlivých okruhov verejných financií, zmenšovanie rozsahu znovurozdeľovania cez kanály verejných financií, znižovanie deficitného hospodárenia a dlhu štátu,  transparentnosť a kontrolovateľnosť vynakladania verejných zdrojov a upevnenie rozpočtovej i finančnej disciplíny. 

Vláda venovala veľkú pozornosť zmenám v prístupe k rozpočtovaniu, zavedeniu programovej metódy zostavovania štátneho rozpočtu, vypracovaniu strednodobého finančného výhľadu, sprehľadneniu a zvýšeniu kontroly nad finančnými tokmi verejných financií a skvalitneniu riadenia dlhu a likvidity štátu. V tejto súvislosti vypracovala zákon o štátnej pokladnici a zákon o štátnom dlhu a štátnych zárukách. Obidva zákony schválila Národná rada Slovenskej republiky. Prijatím týchto zákonov sa vytvorili legislatívne predpoklady pre zavedenie systému štátnej pokladnice ako systému na riadenie a kontrolu verejných financií podľa štandardov EÚ. Práce sa  však oproti pôvodným predpokladom oneskorujú a plošné zavedenie systému je možné očakávať až v roku 2004.

Vláda venovala zvýšenú pozornosť zdokonaleniu rozpočtového procesu, prijala rad systémových opatrení na jeho skvalitnenie s dôrazom na zmenu postupov a metód tvorby rozpočtov jednotlivých kapitol. K tomuto prijala nové rozpočtové pravidlá a najmä začala využívať programovú formu rozpočtovania. Rovnako venovala pozornosť hodnoteniu výsledkov rozpočtového hospodárenia všetkých zložiek verejných financií. Možno konštatovať, že sa dosiahol pokrok v kvalite štatistiky o verejných financiách. Na základe vymedzenia sektora verejnej správy v súlade s platnými medzinárodnými metodikami sa zabezpečilo spracovanie štatistických údajov o financiách jednotlivých zložiek tohto sektora (štátny rozpočet, obce, štátne fondy, Fond národného majetku SR, Slovenský pozemkový fond, Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne, Národný úrad práce) a nadväzne vyčísľovanie a zverejňovanie údajov o celkových verejných financiách Slovenskej republiky. Vytvorili sa tak predpoklady pre hodnotenie verejnej správy ako celku z hľadiska efektívnosti vynakladania verejných financií. Zároveň sa tým vytvára údajová základňa umožňujúca medzinárodné porovnávanie stavu a vývoja verejných financií ako významnej súčasti ekonomiky Slovenskej republiky.     

Významný pokrok sa dosiahol v aplikácii metodiky ESA 95 pri tvorbe štatistiky verejných financií, ktorá je vyžadovaná Európskou úniou v rámci prístupového procesu. V súlade s harmonogramom tohto procesu sa vypracovávajú požadované podklady pre pravidelné notifikácie stavu a vývoja schodku a dlhu sektora verejnej správy, do ktorého boli zahrnuté aj organizácie zaoberajúce sa spravovaním vládou prevzatých klasifikovaných pohľadávok komerčných bánk voči podnikom - Slovenská konsolidačná, a.s. a Konsolidačná banka, š.p.ú. Dosiahlo sa tým zvýšenie transparentnosti vykazovania ich stavu a vývoja s maastrichtskými kritériami, ktoré uplatňuje pri hodnotení členských i kandidátskych krajín Európska komisia.

Rovnako sa začala vykazovať štatistika verejných financií v súlade s požiadavkami MMF podľa Manuálu o vládnej finančnej štatistike. Boli spracované údaje o verejných financiách za roky 1993 až 2001, ktoré sa zverejňujú v Štatistickej ročenke MMF. Slovenská republika sa stala členom SDSS (Špeciálny štandard zverejňovania údajov), pričom MF SR je gestorom údajov za verejné financie. Údaje o štatistike verejných financií sa zasielajú aj do OECD a OSN.

Systematicky sa zaoberala problémom neplnenia daňových a colných povinností a prijala organizačné i legislatívne opatrenia v správe daní. Rozhodla tiež o novom spôsobe komplexnej správy niektorých nepriamych daní colnými orgánmi a prijala opatrenia na posilnenie následnej kontroly činnosti colných orgánov.  Zaoberala sa problémom korupcie v daňovej a colnej oblasti a identifikáciou miest, kde najčastejšie dochádza k závažným daňovým a colným únikom. Prijala opatrenia na postupné inštitucionálne úpravy a systémové zmeny tak, aby klesala možnosť korupcie alebo neplatenia daní a ciel.

Znížilo sa daňové zaťaženie najnižších príjmových skupín, zrušila sa tzv. milionárska daň a významne klesli sadzby dane z príjmov právnických osôb. Samostatnými opatreniami vláda podporila investičnú činnosť, zvýšila odpisové sadzby a skrátila dobu odpisovania, urobila úpravy vo výpočte daňového základu zvýhodňujúce podnikanie, zmenila systém odpočítateľných položiek, čím sa znížilo  celkové daňové zaťaženie fyzických a právnických osôb. Zmenila aj systém zdaňovania nadobúdaného majetku a väčšina daňových opatrení bola harmonizovaná s daňovými systémami EÚ. Zároveň upravila legislatívu v oblasti trestných činov tým, že ich rozšírila o nové daňové trestné činy, a to : nezaplatenie dane a neodvedenie dane.

V oblasti nepriamych daní (daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane) bolo prijatých viacero noviel daňových zákonov, ktorými sa zabezpečil výrazný pokrok v zosúladení daňových zákonov SR s legislatívou Európskej únie.

Tieto opatrenia pôsobili na obmedzenie rozsahu tieňovej ekonomiky. Jej rozsah má ďalej obmedzovať zvýšenie trestných sadzieb a zmeny v Občianskom súdnom poriadku. Tieto opatrenia majú postihovať podvody, nelegálny obchod, pašovanie  a iné formy daňových a colných  únikov.

V oblasti správy daní vláda prijala opatrenia na vymáhanie daňových dlhov, zlepšila činnosť daňových úradov a daňových kontrol práve v rizikových skupinách podnikateľov, začalo sa s verejnou kontrolou neplatičov daní a podstatne sa zvýšila zodpovednosť daňových úradov pri správe daní. Priamo v zákone o správe daní a poplatkov sa upravili a sprísnili podmienky na povoľovanie úľav z penále, pokút, zo zvýšenia dane a z úrokov. Upravilo sa odpustenie dane z dedičstva, dane z darovania a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností. Vláda vytvorila legislatívne predpoklady na zdanenie prírastkov majetku, ktoré pochádzajú z iných ako zdanených príjmov. Za týmto účelom sa majetkové priznanie bude podávať najneskôr do 31. októbra 2002 podľa stavu majetku k 31. decembru 2001. S účinnosťou od 1. mája 2002 sa zriadil osobitný daňový orgán Úrad daňového preverovania, ktorý plní úlohy v oblasti odhaľovania trestných činov spáchaných v súvislosti s porušením hmotnoprávnych daňových zákonov, zákona o správe daní a poplatkov, zákona o účtovníctve a zákona o lotériách a podobných hrách. Ide o orgán, ktorý má rovnaké postavenie ako policajný orgán.

Vláda vytvorila a vytvára vhodné podmienky pre zahraničných investorov, zvýhodnila investovanie v hospodársky najslabších regiónoch Slovenska a v regiónoch s najvyššou mierou nezamestnanosti. Tento trend podporuje aj uzatváraním bilaterálnych dohôd medzi Slovenskom a  krajinami OECD a EÚ pri podpore a ochrane investícií. 

Uskutočnila zásadné zmeny v oblasti legislatívy bankového sektora, poisťovníctva a kapitálového trhu s cieľom zabezpečenia zdravého rozvoja finančného trhu a ochrany investorov. Došlo k vytvoreniu Úradu pre finančný trh ako nezávislého orgánu dohľadu nad kapitálovým trhom a poisťovníctvom, ktorý má vytvorené legislatívne predpoklady pre vykonávanie dohľadu na preventívnom základe. Došlo tiež  k zvýšeniu ochrany klientov nielen bánk, ale aj obchodníkov s cennými papiermi a poisťovní, vznikom Garančného fondu investícií, ktorý je obdobou Fondu ochrany vkladov v bankách a Kancelárie poistiteľov, ktorá spravuje Garančný fond pre povinné zmluvné poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla.

Vláda počas svojho funkčného obdobia dokázala prostredníctvom projektu reštrukturalizácie a privatizácie ozdraviť bankový sektor, zapojiť tento sektor do podpory rastu hospodárstva, privatizovať takmer všetky štátom vlastnené banky a vytvoriť podmienky pre podstatné zníženie úrokových sadzieb z úverov a úverovú podporu hospodárskych aktivít. V tomto období došlo k vydaniu nových alebo k novelizácii bankových zákonov (zákon o bankách, zákon o platobnom styku, Devízový zákon, zákon o NBS, zákon o ochrane vkladov, zákon o Eximbanke SR, zákon o stavebnom sporení), ktorými sa bankové zákony zosúladili s príslušnými smernicami Európskeho spoločenstva.

Decentralizácia verejnej správy sa dotýkala aj verejných financií. Vypracovaním a  schválením zákona č. 445/2001 Z.z., ktorým sa novelizoval zákon o rozpočtových pravidlách, sa vytvorili právne a ekonomické podmienky pre realizáciu prvej a druhej etapy decentralizácie financií – fiškálnej decentralizácie. Vláda vypracovala a schválila princípy právnej úpravy rozpočtových pravidiel územnej samosprávy pre druhú etapu fiškálnej decentralizácie.

Veľkú pozornosť vláda venovala štátnemu dlhu a jeho vývoju. Vytvorila podmienky, aby vzniknutý dlh bol čiastočne splatený z príjmov z privatizácie a aby výdavky spojené so štátnym dlhom dlhodobo nezaťažovali štátny rozpočet. Rozhodovanie o štátnej pomoci, štátne záruky a iné formy finančnej angažovanosti štátu znížila na mieru nevyhnutnú a zodpovedajúcu iba naliehavým potrebám hospodárskeho rastu krajiny a verejným investíciám.  Prijala opatrenia na zvýšenie kompetencií štátneho dozoru nad trhom práce a činnosťou Národného úradu práce, Sociálnou poisťovňou i zdravotnými poisťovňami. 

Vláda prijala aj potrebné opatrenia v oblasti regulovaných cien. Prijala viaceré deregulačné rozhodnutia, oblasť regulácie cien prirodzených monopolov podriadila samostatným inštitúciám a vybavila ich právomocou rozhodovať o cenových zmenách na základe ekonomicky oprávnených a sociálne únosných nákladov. Niektoré regulačné úrady sú v štádiu zriaďovania. 

Celé funkčné obdobie svojho pôsobenia vláda podriadila vytvoreniu podmienok pre prijatie Slovenska do OECD, EÚ a NATO. K tomuto cieľu smerovali aj mnohé opatrenia vo verejných financiách, štátnom rozpočte, rozpočtových pravidlách, daniach, clách, štátnej pomoci; vláda prijala opatrenia na legislatívnu harmonizáciu  jednotlivých zložiek verejných financií s podmienkami prevládajúcimi v EÚ alebo upravenými EK.  K tomuto vláda každoročne vypracúva a predkladá EK v rámci predvstupovej procedúry fiškálneho dohľadu Predvstupový ekonomický program  Slovenska.

C.  Podpora podnikania a priemyselná politika 
		
Za jeden z hlavných cieľov vo svojom funkčnom období považovala vláda ozdravenie a ďalšie formovanie podnikateľského prostredia vhodného na výrazný rozvoj podnikateľských aktivít.

V záujme dosiahnutia tohto cieľa vláda vyvíjala široké aktivity, ktoré orientovala na:

Podporu reštrukturalizácie podnikateľskej sféry, ktorá sa uskutočnila v súlade s koncepciami privatizácie v pôsobnosti dotknutých rezortov, vrátane koncepcií týkajúcich sa transformácie vlastníckych vzťahov a privatizácie sieťových odvetví. Pritom vláda dbala, aby reštrukturalizácia nefinančného podnikového sektora bola úzko prepojená na reštrukturalizáciu finančného sektora.

Podporu malého a stredného podnikania (ďalej len „MSP“), kde na základe viacerých analýz o vývoji MSP sa prehodnotila  jej účinnosť a zároveň sa odsúhlasili návrhy zmien celkového systému podpory MSP. 

Pre podporu  vstupu zahraničných investorov bola zriadená Slovenská agentúra na podporu investícií a obchodu (SARIO), ktorá podporu PZI realizuje v súlade s prijatou stratégiou podpory vstupu zahraničných investícií do SR s niektorými opatreniami týkajúcimi sa prípravy významných investícií, podpory zriaďovania priemyselných parkov, investičných stimulov ako aj opatreniami v oblasti daňovej politiky, ktoré pozitívne vplývajú na vývoj PZI, resp. ich rast v SR. Tieto boli významné aj z hľadiska vytvorenia právneho rámca pre zvýšenie záujmu vstupu priamych zahraničných investícií formou uzatvárania bilaterálnych dohôd o podpore a ochrane investícií, prioritne s krajinami OECD a EÚ, ktoré významne prispeli k zníženiu úrokových sadzieb; umožnili širšie využitie neúverových zdrojov na reštrukturalizáciu podnikov ako aj zníženie dopytu po úveroch a poklese ich ceny; kapitálovo posilnili bankový sektor a umožnili lepšiu dostupnosť k zahraničným úverovým zdrojom.

Podporu inovačného rozvoja, kde vláda prijala viacero opatrení v rámci koncepčného zamerania technickej politiky priemyselných odvetví SR do roku 2003, návrhu podpory inovačného rozvoja a program kvality v podnikovej sfére; návrhu úloh technického rozvoja zbrojnej povahy, ktorým sa zabezpečilo plnenie programu PRENAME. Na základe analýzy priemyselného výskumu a vývoja vláda zabezpečila prehodnotenie systému financovania a schválila zmeny v spôsobe financovania výskumu a vývoja v podnikovom sektore vo vzťahu k štátnemu rozpočtu. V inštitucionálnej oblasti iniciovala vznik neziskovej organizácie Inovačný fond,  a v legislatívnej oblasti schválila viacero návrhov právnych noriem financovania, a to zákona o vede a technike, zákona o SAV, zákona o vysokých školách financovania.

Podporu exportu, ktorá sa realizovala v súlade so zámermi proexportnej politiky. Na prijatie a realizáciu komplexného programu podpory exportu v smere zvyšovania exportnej výkonnosti a informovanosti podnikateľských subjektov (najmä MSP) umožňujúcich zlepšenie podmienok pre ich prenikanie na nové trhy. Postupy vlády v tejto oblasti boli uskutočňované v koordinácii so závermi analýz o vývoji zahraničného obchodu, resp. o vývoji obchodnej bilancie tak, že sa každoročne prehodnocovali a aktualizovali. Prínosom v tejto oblasti bude schválenie legislatívnej normy, kde vláda iniciovala prípravu návrhu zákona o niektorých opatreniach v zahraničnom obchode. Vláda zabezpečila aj podporu proexportnej politiky v smere lepšieho zhodnocovania surovín a materiálov z domácich zdrojov prostredníctvom podporných programov. 

Podporu rozvoja cestovného ruchu schopného vytvárať pracovné príležitosti a devízové príjmy na uskutočnenie legislatívnych a inštitucionálnych zmien umožňujúcich zapojenie SR do medzinárodnej spolupráce a operácie v cestovnom ruchu aktívnym členstvom v príslušných medzinárodných organizáciách a združeniach, vrátane využívania zahraničných investičných zdrojov v smere skvalitnenia infraštruktúry cestovného ruchu vláda zabezpečila v súlade s Národným plánom rozvoja cestovného ruchu. Ďalej na podporu rozvoja CR vláda iniciovala prípravu viacerých právnych predpisov, napr. zákon o niektorých podmienkach podnikania v CR. 

Podporu vnútorného obchodu a ochrany spotrebiteľa, vrátane problematiky ochrany spotrebiteľa a tvorby právnych predpisov v súlade so smernicami EÚ tak, aby tieto boli účinné a kompatibilné so systémom ochrany spotrebiteľa v krajinách EÚ, vláda zabezpečila tým, že prijala a schválila príslušné riešenia vo viacerých koncepčných materiáloch alebo legislatívnych predpisoch. Napríklad návrh foriem podpory orientácie dopytu na domáce výrobky mal za cieľ zvýšiť záujem spotrebiteľov o výrobky domácej produkcie. V legislatívnej oblasti významnými sú viaceré právne normy (NR SR niektoré už schválila) ustanovujúce podmienky ochrany spotrebiteľa na vnútornom trhu, ako je napríklad zákon o ochrane spotrebiteľa doplňujúci zákon o podmienkach predaja výrobkov a poskytovania služieb na trhových miestach; zákon o podomovom predaji a zásielkovom predaji; zákon o zodpovednosti za škodu spôsobenú vadným výrobkom; zákon o spotrebiteľských úveroch. 

Zvyšovanie kvality hospodárskej súťaže a na zmenu systému poskytovania štátnej pomoci tak, aby neskresľovala hospodársku súťaž a bola v súlade s pravidlami EÚ; na podporu tvorby a ochrany konkurenčného prostredia aj v legislatívnej oblasti; na prehodnotenie daňového zaťaženia právnických a fyzických osôb v smere zavedenia výhodnejšej investičnej politiky pre všetkých daňovníkov v súlade so štrukturálnymi zámermi; na ozdravenie podnikateľského prostredia v smere vytvárania predpokladov na zníženie úrokových sadzieb a na lepšiu dostupnosť úverov, kde významnými sú tie opatrenia, ktoré vláda schválila (resp. realizuje) a zamerala sa na zlepšenie právneho, regulačného a daňového rámca na podporu podnikania a investícií, tzn. v oblasti daňovej politiky, registrácie firiem, súdnictva, pracovného práva, záložného práva a colných predpisov. Ďalej vláda v rámci analýzy stavu podnikateľského prostredia v SR zhodnotila jeho stav a navrhla opatrenia na ďalší postup.

Realizáciu priemyselnej politiky, ktorej hlavnou prioritou je zvyšovanie konkurencieschopnosti ako predpokladu integrácie SR do európskych štruktúr; na rozpracovanie Priemyselnej politiky EÚ na podmienky SR. Vláda zabezpečila prehodnotenie a aktualizáciu jej cieľov a priorít, rovnako aj odchod od tradične chápanej priemyselnej politiky podpory jednotlivých odvetví k systémovej politike podpory konkurencieschopnosti celej slovenskej ekonomiky na princípe nediskriminácie, transparentnosti a rovnosti podmienok v súlade s kritériami EÚ a OECD. Zároveň vyjadrila priority priemyselnej politiky na roky 2002-2004. 

Vypracovanie modelov priemyselných zón a priemyselných rozvojových parkov umožňujúcich vytvárať vhodné podmienky pre realizáciu štrukturálnych zmien a rozvojových zámerov s aktívnou účasťou zahraničného kapitálu vláda zabezpečila v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami zákona o podpore zriaďovania priemyselných parkov, kde ohraničenia poskytovania finančnej podpory sa týkajú financovania investície infraštrukturálneho charakteru. V tomto smere rezort hospodárstva SR vydal  rozhodnutie o poskytnutí podpory na zriadenie (dobudovanie) Priemyselného parku Vráble vo výške 28,8 mil. Sk; v prípade "Priemyselno - technologického parku Záhorie" bola vypracovaná "Komplexná štúdia priemyselno-technologického parku Záhorie", ktorej konečné znenie je v štádiu dopracovania; rovnako v štádiu dopracovania je aj projekt "Priemyselného parku Lučenec"; ďalej evidovaná je aj žiadosť o poskytnutie podpory na zriadenie Priemyselného parku - Devínska Nová Ves" a "Priemyselného parku Rožňava", ktoré sú v štádiu posudzovania.

Vypracovanie novej energetickej politiky SR v súlade s odporúčaniami Európskej komisie a Medzinárodnej energetickej agentúry pri OECD umožňujúcej integráciu do európskych štruktúr a spoľahlivé zabezpečenie SR energiou umožnilo aj plnenie ďalších záväzkov vlády týkajúcich sa spoľahlivého zabezpečenia SR energiou, prípravy a uskutočnenia komplexnej transformácie elektroenergetiky, vrátane transformácie rozvodných závodov do a.s. s rozhodujúcim vplyvom štátu, znižovania energetickej náročnosti SR; podpory úspor energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie; prijatia programu postupného zreálňovania cien elektriny, plynu a tepla tak, aby cena pre všetky skupiny odberateľov dosiahla úroveň, ktorá dodávateľom pokryje náklady a primeraný zisk; posilnenia slovenského plynárenstva vo vzťahu k devízovým zdrojom z tranzitu a efektívneho zapojenia sa do procesov integrácie a globalizácie v rámci medzinárodného európskeho plynárenského systému. 

Vedenie procesu negociačných rokovaní v smere vyváženého uplatňovania národných záujmov SR; dobudovanie odborných vysokošpecializovaných negociačných tímov a realizáciu nového zamerania programu PHARE a ďalších podporných programov EÚ; podporu širokého programu mnohostranných a dvojstranných obchodných rokovaní a WTO v smere získania vyvážených výhod a záväzkov pre SR. 

Podporu ďalšej liberalizácie obchodu v smere uzatvárania nových dohôd o voľnom obchode a posilňovania obchodných vzťahov medzi SR a tretími krajinami a zoskupeniami CEFTA a EZVO. 

Posilňovanie ekonomického rozmeru diplomacie v záujme aktívneho zapojenia SR do medzinárodnej deľby práce a medzinárodných organizačných štruktúr; podporu rozvoja zahranično-obchodnej spolupráce s mimoeurópskymi ekonomikami; vytváranie podmienok na oficiálne účasti SR na medzinárodných veľtrhoch a výstavách s prezentáciou výrobkov a služieb slovenskej proveniencie. 

Postup vlády pri napĺňaní týchto zámerov bol rozdelený do dvoch základných etáp. V prvej etape, ktorá prebiehala v rokoch 1999-2001, sa vláda vo svojej činnosti sústredila na koncepčné práce umožňujúce výrazné zvýšenie kvality podnikateľského prostredia v SR, tzn. koncepčné rozpracovanie viacerých oblastí hospodárskej politiky zameraných na konkurencieschopnosť priemyslu, rozvoj malého a stredného podnikania a cestovného ruchu, medzinárodné obchodné vzťahy, vrátane zahraničného obchodu a komplexného programu podpory exportu a kapitálové pohyby v oblasti priamych zahraničných investícií. Zároveň sa prehodnotili a navrhli nové systémy v oblasti štátnej podpory na princípe transparentnosti a rovnosti podmienok v súlade so smernicami EÚ a OECD. Tým sa vylúčili akékoľvek tlaky na uskutočňovanie selektívnej sektorovej podpory podnikania v SR v oblasti priemyslu. Druhá etapa, ktorá prebieha od roku 2000 až dodnes, z hľadiska riešenej problematiky, zabezpečovania prác a činností, je zameraná na konkretizáciu postupov navrhnutých riešení. Dôraz sa kladie na harmonizáciu a koordináciu hospodárskej politiky a jej prierezových politík s politikami ostatných rezortov v súlade so základnými ohraničeniami podľa Predvstupového ekonomického programu SR na roky 2002 - 2004, resp. až do roku 2005, na tvorbu legislatívy a na optimalizáciu inštitucionalizácie v oblasti podnikateľského prostredia v súlade s pravidlami a kritériami EÚ a OECD, na práce urýchľujúce predvstupový proces SR do EÚ a  na vypracovanie Strednodobého operačného plánu ekonomického rozvoja (SOPER),  umožňujúceho SR čerpanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ. 

D. Privatizácia 

Proces transformácie a privatizácie majetku štátu prebiehal v súlade so zámermi vlády deklarovanými v jej programom vyhlásení. Plnenie úloh súvisiacich s týmto procesom vychádzalo z prijatých odvetvových koncepcií transformácie a  vyhodnotenia zoznamu pasportizácie majetku štátu.

Uplynulé obdobie bolo z pohľadu úspešnosti  privatizácie významné tým, že sa ukončil predaj majetkových účastí štátu a Fondu národného majetku SR na podnikaní Slovenskej sporiteľne, a.s., Bratislava, Všeobecnej úverovej banky, a.s., Bratislava, Investičnej a rozvojovej banky, a.s., Bratislava a Slovenskej poisťovne, a.s., Bratislava, ktorý nasledoval po reštrukturalizácii a ozdravení týchto bánk v predchádzajúcom období. Uskutočnil sa aj predaj podniku Konsolidačná banka Bratislava, š.p.ú., Bratislava, ktorý nadobudla Slovenská konsolidačná, a.s., Bratislava. 

Osobitný význam mala privatizácia podnikov charakteru prirodzených monopolov. Vláda rozhodla o priamom predaji 49%-nej majetkovej účasti FNM SR na podnikaní spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a.s., Bratislava  a spoločnosti TRANSPETROL, a.s., Bratislava. V súlade  so schválenými zámermi vláda realizovala predaj 49%-ného podielu akcií v  troch energetických  spoločnostiach distribučného charakteru, a  to Západoslovenská energetika, a.s., Stredoslovenská energetika, a.s. a  Východoslovenská energetika, a.s., strategickým investorom.

Ukončená bola privatizácia majetkovej účasti štátu v niektorých strojárskych podnikoch a boli vytvorené predpoklady pre reštrukturalizáciu spoločnosti DMD Holding, a.s., Trenčín.

V rezorte dopravy bolo vydaných 17 rozhodnutí o privatizácii podnikov Slovenskej autobusovej dopravy. V súlade so schválenou koncepciou vláda SR vydala 7 rozhodnutí o priamom predaji privatizovaného podielu akcií vybraným nadobúdateľom  a 1 rozhodnutie o predaji časti majetku. Významným výsledkom bol  predaj časti majetkovej účasti štátu v spoločnosti Slovenské telekomunikácie, a.s.

V rezorte pôdohospodárstva bolo najdôležitejším a podstatným momentom pre ďalší postup privatizácie schválenie aktualizovanej koncepcie transformácie a privatizácie štátnych podnikov vodární a kanalizácií. 

V rezorte zdravotníctva bola ukončená prvá etapa privatizácie zdravotníckych zariadení.  Ukončená bola privatizácia 150 samostatných obvodných zdravotných stredísk, pričom rozhodnutia o privatizácii boli vydané v 97 prípadoch bezodplatným prevodom na obce a v 53 prípadoch priamym predajom nadobúdateľovi, ktorý bol vybraný vo výberovom konaní. Privatizačný proces v rezorte zdravotníctva pokračuje druhou etapou privatizácie zdravotníckych zariadení. Vláda schválila návrh 2. etapy privatizácie zdravotníckych zariadení, ako aj zoznam zdravotníckych zariadení zahrnutých do privatizácie a zoznam zdravotníckych zariadení nezahrnutých do privatizácie. 

Vláda rozhodla o privatizácii štátnych podnikov, organizácií a  majetkovej účasti štátu a FNM SR, ktoré boli zaradené do procesu privatizácie a sledované v „Harmonograme urýchlenia privatizácie“ ako aj samostatnými uzneseniami vlády.

Vláda  novelami zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby realizovala viaceré úlohy z programového vyhlásenia. Legislatívne sa upravila privatizácia strategických štátnych podnikov a akciových spoločností, privatizácia majetku FNM SR na základe zmeny rozhodnutia vlády, liberalizácia pri nakladaní s dlhopismi FNM SR a voľné obchodovanie na verejných kapitálových trhoch pred ich splatnosťou v roku 2001, kontrola zo strany Najvyššieho kontrolného úradu pri nakladaní s majetkom FNM SR a jeho majetkovými účasťami na podnikaní iných osôb a nakoniec aj možnosť bezodplatného prevodu majetku štátu na vyššie územné celky.

Okrem tejto právnej normy vláda schválila zmenu a  doplnenie zákona č. 111/1990 Zb. o  štátnom podniku. Išlo o  úpravy, ktorými sa sleduje cieľ znížiť priestor pre korupciu, zvýšiť kvalitu manažmentu, vytvoriť širší priestor pre ingerenciu štátu s cieľom zvýšiť kontrolu pri nakladaní s majetkom štátu.

Závažnou právnou normou, ktorú vláda prijala, je zákon o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a  príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby (tzv. transformačný zákon). Tento zákon vytvoril právny rámec na zmenu vlastníckych vzťahov rozpočtových a príspevkových organizácii, čím sa zabezpečí vhodný spôsob realizácie verejnoprospešných služieb, ktoré poskytujú organizácie financované zo štátneho rozpočtu. 

E.	Doprava, pošty a telekomunikácie 

V oblasti štátnej dopravnej politiky boli priority vlády smerované na vytvorenie podmienok pre zabezpečenie garancie štátu pri úhrade straty za poskytovanie výkonov osobnej dopravy vo verejnom záujme, harmonizáciu dopravných systémov a vypracovanie adresného systému poskytovania sociálnych zliav.

Uvedené ciele sa plnili ročnými zmluvami o  výkonoch vo verejnom záujme a rozhodnutím vlády o oddlžení ŽSR za neuhradené výkony osobnej dopravy za predchádzajúce roky. Na realizáciu výkonov pravidelnej autobusovej dopravy bola vo funkčnom období vlády, prostredníctvom krajských úradov, vyčlenená suma vo výške 55-60 % skutočných nákladov na výkony vo verejnom záujme. Realizácia adresného systému poskytovania sociálnych zliav v železničnej a autobusovej doprave mešká z dôvodu nedostatku prostriedkov potrebných na jeho zavedenie a aplikáciu.

V záujme proporcionálneho rozvoja dopravných odvetví a efektívneho využívania dostupných finančných zdrojov vláda považovala za nevyhnutné zladiť tempo výstavby diaľnic a modernizáciu železničných koridorov. Základnou prioritou sa stala výstavba a modernizácia infraštruktúry v trasách multimodálnych koridorov IV., V. a VI.

Na plnenie uvedeného zámeru pokračovala realizácia stavieb pohraničných prechodových staníc Kúty a Čadca, elektrifikácia trate Čadca-Skalité-Zwardoň, bola dokončená modernizácia trate Cífer-Trnava, začali práce na modernizácii medzistaničných úsekov trate Bratislava Rača-Šenkvice, je podpísané finančné memorandum na 2. časť modernizácie trate Bratislava-Trnava (58,4 mil. EUR) a vytvárajú sa  podmienky na modernizáciu úseku trate Trnava-Piešťany. Na financovaní týchto akcií sa podieľajú fondy PHARE, ISPA, štátny rozpočet a mimorozpočtové zdroje.

Vláda pripravila Nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, ktorý vymedzuje aj finančné prostriedky na ich komplexnú prípravu a výstavbu. V prvej polovici funkčného obdobia vlády sa vybudovali 3 km diaľnice od št. hranice SR/Rakúsko, dobudovalo sa 41,3 km diaľnic a 6,9 km rýchlostných ciest na plný profil, 5,3 km rýchlostných ciest na polovičný profil a rozostavalo sa 10,2 km diaľnic. V rokoch 2001 a 2002  plynulo pokračovala výstavba a boli rozostavané stavby rýchlostných ciest v dĺžke 10,2 km. Dôraz sa kladie na sprevádzkovanie niektorých diaľničných stavieb (Mierová -Senecká, Behárovce - Branisko, Ladce – Sverepec, tunel Branisko, Ladce - Beluša) v dĺžke 23,5 km, diaľničných privádzačov pre mestá Trenčín, Púchov, Košice, Žilina v dĺžke 17,5 km a rozostavanie ďalších diaľničných stavieb. Celkové výdavky na prípravu a výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest v rokoch 1999 - 2002 (všetko z mimorozpočtových zdrojov) dosiahnu  35,5 mld. Sk.

Vláda si vytýčila za cieľ prehodnotiť investičnú politiku v oblasti dopravy a vytvoriť podmienky na elimináciu dlhodobého nedostatku investícií na obnovu vozidlového parku ŽSR, SAD a MHD. Preto vláda podporovala prípravu a realizáciu takých projektov, pri ktorých sa preukázala ich ekonomická efektívnosť, spoločenská opodstatnenosť a environmentálna prijateľnosť. Za tým účelom štátna expertíza posúdila 33 dopravných stavieb nad 200 mil. Sk. Už v roku 2000 vláda vypracovala Koncepciu modernizácie mobilného parku ŽSR. Pre roky 2000 - 2002 pripravila vláda program obnovy autobusového parku, na ktorý vyčleňovala zo štátneho rozpočtu ročne 200 mil. Sk. Tieto prostriedky prispeli k obstaraniu asi 320 nových autobusov.

Cieľom vlády bolo tiež vytvárať podmienky na rozvoj a rozširovanie kombinovanej dopravy budovaním a modernizáciou sústavy terminálov kombinovanej dopravy a kontajnerových prekladísk, k čomu vláda prijala Koncepciu rozvoja kombinovanej dopravy s výhľadom do roku 2010. Pri plnení tohto zámeru sa v Dobrej pri Čiernej nad Tisou realizovala III. etapa výstavby terminálu kombinovanej dopravy, čím je terminál pripravený na prevádzku na hraničnom prepojení normálneho a širokého rozchodu železnice. V období 1998 - 2001 sa výkony kombinovanej dopravy zvýšili zo 425 tis. ton na 600 tis. ton. Na realizáciu od roku 2003 je pripravený Program obnovy dopravnej, prepravnej a manipulačnej techniky. S okolitými krajinami boli podpísané dohody o spolupráci v oblasti kombinovanej dopravy. 

Vláda si predsavzala pokračovať v ekonomickej transformácii dopravných organizácií, pôšt a telekomunikácii tak, aby táto bola transparentná a zabezpečila rešpektovanie záujmov štátu a jeho rozhodujúceho vplyvu a kontroly, ako i celkové finančné ozdravenie týchto sektorov. V autobusovej doprave sa v prvej etape zrušením 36 štátnych podnikov koncentrovala dopravná činnosť do 17 podnikov, čím sa vytvorili predpoklady na zefektívnenie ich činnosti a následnú transformáciu a privatizáciu.  V súčasnosti prebieha privatizácia 49 % podielov jednotlivých spoločností SAD.  V železničnej doprave sa realizoval Projekt transformácie ŽSR prijatý vládou v roku 2000. Založením Železničnej spoločnosti, a.s. vo vlastníctve štátu sa oddelil majetok a činnosti dopravcu od prevádzkovania dopravnej cesty. Pripravuje sa transformácia Slovenskej pošty, š.p., na akciovú spoločnosť so 100 % účasťou štátu.

Vláda si vytýčila úlohu zabezpečiť rozvoj a liberalizáciu civilného letectva, vrátane reštrukturalizácie letísk, harmonizácie a integrácie riadenia letovej prevádzky v európskom priestore. Vláda prijala Koncepciu rozvoja leteckej dopravy SR, zameranú na vytvorenie podmienok tuzemských leteckých dopravcov. Úpravami legislatívy a ďalších predpisov sa vytvorili priaznivé podmienky pre nadobúdanie leteckej techniky a jej prevádzkovanie,  začatie a prevádzkovanie nových trás pravidelných leteckých dopravných služieb a poskytovanie licencií tuzemským a zahraničným leteckým dopravcom. Pred dokončením je projekt transformácie Slovenskej správy letísk s cieľom vytvoriť z letísk samostatné právne subjekty s účasťou štátu, VÚC a miest. Pokračuje harmonizácia a integrácia systémov civilného a vojenského riadenia letovej prevádzky v SR. Slovensko sa aktívne podieľa na vytváraní jednotného systému riadenia letovej prevádzky v hornom vzdušnom priestore strednej Európy.

V súlade s prijatou Koncepciou rozvoja vodnej dopravy Slovenskej republiky bolo vytvorené legislatívne prostredie na podnikanie vo vodnej doprave.

Vláda sa zaviazala posúdiť možnosť rekonštrukcie mostu cez Dunaj medzi Štúrovom a Ostrihomom. Na základe dohody s vládou MR bol most vybudovaný a v jeseni 2001 odovzdaný do užívania.

Prijatím zákona o poštových službách vláda splnila svoj záväzok zabezpečiť prípravu technických, legislatívnych a ekonomických podmienok na vstup pošty do jednotného európskeho trhu poštových služieb.

Vláda považovala za potrebné podporovať v oblasti pôšt a telekomunikácií vytváranie konkurenčného prostredia a vzhľadom na strategický charakter týchto odvetí zachovať v nich i po transformácii vplyv štátu. Za tým účelom pripravila novelu zákona o telekomunikáciách, ktorou sa aproximuje legislatíva EÚ o uvoľnenom prístupe k miestnym vedeniam.

Vláda si vytýčila cieľ zintenzívniť formy bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce a dotvoriť medzinárodnú zmluvnú základňu pre oblasť dopravy, pôšt a telekomunikácií. Plnenie tohto záväzku sa premietlo do podpísania 36 medzivládnych dohôd, 5 medziministerských dohôd, jednej prezidentskej dohody a 18 multilaterálnych dohôd. Aj tieto aktivity umožnili v prístupových rokovaniach s EÚ v apríli 2002 uzatvoriť kapitolu Doprava.

F.  Pôdohospodárstvo a vidiecka politika 

V nadväznosti na zámery programového vyhlásenia vláda prijala Program rozvoja poľnohospodárstva a potravinárstva do roku 2010. Na obdobie pred vstupom do EÚ  vláda v septembri 2000  schválila Koncepciu agrárnej a potravinovej politiky do roku 2005.  Nadväzne boli prijaté komoditné koncepcie a rozvojové programy s dotačnou podporou.

Na základe schváleného  Návrhu na osobitný systém úverových podmienok pre poľnohospodárstvo po roku 2000 sa už pre rok 2001  riešilo zníženie priameho úverového zaťaženia poľnohospodárov bonifikáciou úrokov z prijatých úverov. Vytvorili sa predpoklady na rozšírenie záručných mechanizmov na prevádzkové úvery a zmenky v Slovenskej záručnej a rozvojovej banke.

Na zníženie vysokej intenzity zadlženia poľnohospodárskych podnikov boli klasifikované úvery z reštrukturalizovaných bánk presunuté do Slovenskej konsolidačnej, a.s. Blok starých úverov bol riešený uzavretím nových  zmlúv medzi ňou  a dlžníkmi, s rozložením splátok istiny  a doteraz nezaplatených úrokov počnúc rokom 2006.

Od roku 2000 sa postupne uskutočňuje nová podporná politika štátu v poľnohospodársko-potravinárskom komplexe. Dotačný systém sa približuje podporným nástrojom spoločnej agrárnej politiky EÚ, podpora zameraná na udržiavanie krajiny a environmentálne úlohy je oddelená od podpory poľnohospodárskej výroby.  Účasť bývalých štátnych fondov na podpore rozvojových programov pokračuje v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva.

Uskutočnené opatrenia prispeli k postupnému obratu vo vývoji  celkového výsledku hospodárenia v agrárnej prvovýrobe na kladnú hodnotu v roku 2001.  Zároveň sa zastavil pokles počtov hospodárskych zvierat a došlo k miernemu zvýšeniu počtov kráv, oviec a hydiny.

V rámci realizácie opatrení  v oblasti organizovania agropotravinového trhu bol transformovaný bývalý štátny fond trhovej regulácie na intervenčnú poľnohospodársku agentúru európskeho typu,  zriadená bola agrárna marketingová agentúra, zdokonaľujú sa informačné a monitorovacie systémy a kontrola kvality. Popri budovaní inštitúcií  bola od roku 2000 pozornosť venovaná  najmä vyhlasovaniu minimálnych a garantovaných cien na trhu vybraných komodít. Po prijatí zákona o organizovaní trhu s vybranými poľnohospodárskymi výrobkami v roku 2001 sa postupne prechádza na systémy usmerňovania trhu využívané v krajinách EÚ. K prioritám prípravy na vstup do EÚ patrí harmonizácia  agropotravinárskej legislatívy, administratívnych a inštitucionálnych štruktúr.  V rámci realizácie opatrení v oblasti  organizovania agropotravinárskeho trhu bol transformovaný bývalý Štátny fond trhovej regulácie na Intervenčnú poľnohospodársku agentúru, podobnú ako sú využívané v krajinách EÚ. V septembri 2001 bola zriadená Platobná agentúra na Ministerstve pôdohospodárstva SR, jej ďalšie budovanie sa zavŕši do konca roku 2003, podľa projektu implementácie integrovaného administratívneho a kontrolného systém (IACS) v SR.

Na základe  analýzy smerovania slovenskej agrárnej obchodnej politiky pred vstupom do EÚ boli v marci 2002 prijaté  opatrenia na zlepšenie negatívneho salda  obchodnej bilancie s agropotravinovými komoditami v oblasti podpory exportu, ochrany pred nežiadúcimi dovozmi a tiež podpory odbytu vlastnej produkcie na domácom trhu.

Nutnou podmienkou zvyšovania efektívnosti a konkurencieschopnosti agropotravinárskej produkcie je trvalé zabezpečovanie kvality a zdravotnej neškodnosti produkcie v súlade s normami EÚ.  Preto  je im venovaná sústavná pozornosť. V nadväznosti na výskyt BSE, slintačky a krívačky boli zavedené doplňujúce opatrenia v oblasti zahraničného obchodu, výživy zvierat, jatočného spracovania a likvidácie špeciálneho rizikového odpadu.

Usporadúvanie pozemkového vlastníctva neprebiehalo tempom predpokladaným v  koncepcii a v organizačnom zabezpečení projektu usporiadania pozemkového vlastníctva. Príčinou bolo nedostatočné financovanie projektu, značný rozsah prác usporadúvania vlastníctva v 3525 katastrálnych územiach, ale aj prácnosť a nepostačujúce kapacitné a technické možnosti zabezpečovania konaní, zostavovania a zapisovania registrov obnovenej evidencie pozemkov. Preto  bola v decembri 2000, v nadväznosti na novelu zákona č. 180/1995 z júna 2000,  aktualizovaná koncepcia a predĺžený  termín dokončenia tohto procesu do septembra 2005. Z celkového množstva 1313 katastrálnych území, v ktorých Ministerstvo pôdohospodárstva SR zabezpečuje obnovu evidencie pozemkov formou vypracovania registrov bolo doteraz skutočne zapísaných do katastra nehnuteľností 941 registrov, z toho za terajšej vlády 483 registrov.

V  júni tohto roku vláda schválila návrh legislatívneho zámeru o dlhodobom nájme poľnohospodárskej pôdy, v ktorom bude riešená aj zodpovednosť za udržiavanie a ochranu prípadne neobrábanej alebo opustenej pôdy.

V otázke prevodu vlastnícky neidentifikovateľnej pôdy zo správy Slovenského pozemkového fondu  do správy obcí  bolo prijaté riešenie, podľa ktorého pôda, ktorá je vo vlastníctve štátu a nachádza sa v intravilánoch obcí, pričom tieto ju potrebujú pre svoj rozvoj a budovanie verejnoprospešných stavieb sa prevedie do vlastníctva obce. Ostatná štátna pôda a pôda neznámych vlastníkov zostane v správe SPF s tým,  že pri jej prenájme bude potrebný aj súhlas príslušnej obce. Táto zásada bola premietnutá do novely zákona č. 330/1991 Zb.

V nadväznosti na Koncepciu rozvoja vidieka,  vychádzajúcu zo zásad Európskej charty pre vidiecke oblasti, s cieľom využiť predvstupovú pomoc EÚ v programe SAPARD  pre realizáciu Agendy 2000, vláda v novembri  1999 prijala Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR.  Jeho prioritami sú  zvýšenie  efektívnosti a konkurencieschopnosti  poľnohospodárstva a potravinárstva, trvalo udržateľný rozvoj vidieka a rozvoj ľudských zdrojov.  Na realizáciu programu  bola v júli 2000 zriadená Agentúra SAPARD.

Program rozvoja lesného hospodárstva SR do roku 2010 a nadväzujúca Koncepcia lesníckej politiky SR do roku 2005 kladú dôraz na zabezpečenie dlhodobých strategických cieľov lesníctva, ktorými sú  zachovanie, ochrana a zveľaďovanie lesov.  Tieto zámery boli napĺňané prostredníctvom štátom financovanej hospodárskej úpravy lesov bez ohľadu na druh vlastníckych a užívateľských práv, ďalej zjednoteným štátnym dozorom v lesoch a odbornou poradenskou činnosťou štátnych lesníckych inštitúcií.

Rovnakú dôležitosť malo využívanie produkčnej funkcie lesov a úsilie o rovnováhu na trhu so surovým drevom. Vláda vyhlásila program  "Drevo - surovina 21. storočia". Jeho postupná realizácia sa opiera  o spoločnú lesnícku a drevársku politiku v produkcii, spracovaní a využívaní dreva a o súvisiaci podporný program.

V júni tohto roku vláda schválila návrh zákona o lesoch  a štátnej správe lesného hospodárstva. Zároveň bol  vydaný  Výnos MP SR o poskytovaní dotácií na zveľaďovanie lesného fondu. Z hľadiska lesného hospodárstva sa nepodarilo v požadovanom rozsahu realizovať podpornú politiku na zabezpečenie hlavných cieľov lesníctva, čo dokumentuje skutočnosť, že podpora z bývalého Štátneho fondu zveľaďovania lesa sa v rokoch 1999 – 2001 realizovala v objeme 1355 mil. Sk, čím nebolo možné komplexne zabezpečiť opatrenia na ozdravenie lesov v dôsledku antropogénnej činnosti.

Program rozvoja vodného hospodárstva do roku 2010 bol prijatý  v decembri 1999 a nadväzujúca  Koncepcia vodohospodárskej politiky do roku 2005 bola vládou schválená  v máji 2001. Transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií bezodplatným prevodom majetku štátu  na obce sa realizuje podľa  schválenej koncepcie a harmonogramu postupu z roku 2001.

Na základe nového zákona o vodách  z apríla 2002 bol vypracovaný návrh nariadenia vlády  SR o platbách za užívanie vôd. V nadväznosti na  schválenie zákona o verejných vodovodoch a verejných  kanalizáciách  v NR SR v júni  2002 prebieha  príprava vykonávacích predpisov k obidvom zákonom.

Starostlivosť o hlavné melioračné zariadenia je prechodne riešená vytvorením účelového samostatného odštepného závodu Slovenského vodohospodárskeho podniku, š. p.  Banská Štiavnica. Pripravuje sa vytvorenie samostatného právneho subjektu, v ktorom budú zastúpení aj užívatelia závlah.

Pri hodnotení plnenia úloh  na úseku  pôdohospodárstva treba ešte dodať,  že počas funkčného obdobia vlády  bolo vypracovaných celkove 29 zákonov, resp. noviel zákonov, predovšetkým aproximačného charakteru.

G. Životné prostredie  

Jedným z hlavných cieľov vlády v oblasti životného prostredia bolo presadiť uplatňovanie princípov trvalo udržateľného rozvoja v každej sfére spoločenského života.  Pre podporu uplatňovania týchto princípov, a teda pre splnenie stanoveného cieľa vláda SR ustanovila Radu vlády SR pre trvalo udržateľný rozvoj. Komplexná previazanosť sociálnych, environmentálnych, ekonomických a inštitucionálnych aspektov trvalo udržateľného rozvoja v podmienkach Slovenskej republiky bola vyjadrená v dokumente Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja.
 
Významným cieľom vlády v oblasti uplatňovania princípov trvalo udržateľného rozvoja bolo  ekologizovať vedomie všetkých vrstiev spoločnosti. Tento cieľ sa podarilo naplniť vypracovaním koncepcie environmentálnej mediálnej politiky. 

K cieľom, v ktorých bol zdôraznený prierezový aspekt starostlivosti o životné prostredie, patrila ekologizácia odvetví a ekologizácia ekonomických nástrojov. Prvý z týchto cieľov vláda realizovala najmä schválením Národného environmentálneho akčného programu SR II. Problematika ekonomických nástrojov v oblasti životného prostredia bola komplexne riešená v koncepcii nového spôsobu financovania  ochrany životného prostredia. Medzi nástroje prispievajúce k ekologizácii ekonomických nástrojov možno počítať aj zriadenie recyklačného fondu a tiež získanie príspevkov z programov ISPA a PHARE. 

Z hľadiska integračných snáh Slovenskej republiky  významným cieľom vlády bolo dotvoriť a zosúladiť environmentálne právo s právom Európskej únie. Tento cieľ sa podarilo naplniť vypracovaním integrovanej aproximačnej stratégie v sektore životného prostredia. Stimulujúcim prvkom v tejto oblasti bolo uzavretie kapitoly životné prostredie v rámci rokovaní s EÚ.

V oblasti legislatívy bolo spracovaných a prijatých dvadsať zákonov, napríklad vodný zákon; zákon o ochrane ovzdušia; o odpadoch; o obaloch; o používaní genetických technológií a geneticky modifikovaných organizmoch; o obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín, o ochrane prírody a krajiny; o prevencii závažných priemyselných havárií, o environmentálnom označovaní výrobkov a o systéme environmentálne orientovaného riadenia a auditu.

Na podporu opatrení na znižovanie environmentálnej zadlženosti a racionálneho využívania zdrojov neboli vyčlenené žiadne finančné prostriedky. Preto sa tento cieľ nepodarilo splniť. Ako neúspech možno označiť aj to, že sa nepodarilo vytvoriť samostatnú štátnu správu pre životné prostredie, čím nebol splnený cieľ, v ktorom si vláda predsavzala posudzovať zákonnosť nezávisle od exploatačných a ďalších hospodárskych zámerov s posilnením nezávislého rozhodovania orgánov štátnej správy pre životné prostredie. 

Naopak pozitívne možno hodnotiť plnenie cieľa zameraného na priestorovú ochranu životného prostredia a zlepšenie starostlivosti v oblasti ochrany prírody a krajiny. Vláda prijala koncepciu územného rozvoja Slovenska. Vytvorila sa samostatná organizácia Štátna ochrana prírody SR so sídlom v Banskej Bystrici. Vyhlásilo sa niekoľko nových chránených území, resp. aktualizovala sa rozloha existujúcich chránených území. Dobudovala sa ucelená sieť národných parkov, chránených krajinných oblastí a ostatných chránených území ako kostry ekologickej stability krajiny. 

Cieľom, ktorý sa už dlhšiu dobu nedarí v plnej miere naplniť, je dobudovanie komplexného monitorovacieho a informačného systému o životnom prostredí. Nepridelenie finančných prostriedkov na povodňový varovný a predpovedný systém oddialilo splnenie stanoveného cieľa. Významným prvkom pri plnení tohto cieľa bolo vypracovanie Atlasu krajiny SR. 

H. Regionálny rozvoj a bývanie 

V oblasti rozvoja bývania vláda pripravila zmeny legislatívnych  a inštitucionálnych podmienok, ktoré prispeli k zlepšeniu legislatívneho prostredia pre rozvoj bývania a k vytvoreniu vhodných podmienok pre bytovú výstavbu a obnovu  bytového fondu. S výnimkou daňovej oblasti bol vytvorený systém podporných nástrojov štátu, upravený právnymi predpismi a s diferencovaním viacerých druhov podpory podľa výšky príjmu občana. Zrovnoprávnilo sa postavenie nájomníkov a vlastníkov bytov. Vykonali sa zásadné kroky v deregulácii nájomného, ktoré vlastníkom bytov vytvárajú rámec pre  kapitalizáciu prvotnej investície a tvorbu dostatočných finančných zdrojov pre potrebnú údržbu a zveľaďovanie bytového fondu. Samosprávnym orgánom a ďalším zainteresovaným subjektom sa umožnilo zriaďovať neziskové organizácie s pôsobnosťou v oblasti rozvoja bývania.

Vláda vytvorila legislatívne  a technické podmienky na realizáciu v priemere 14 tisíc bytov ročne. Pôvodne predpokladaný počet bytov sa z finančných dôvodov nepodarí zrealizovať. Napriek tomu počet novopostavených bytov v porovnaní s rokmi 1995 – 1998 sa zvýšil o viac ako 65 %. Okrem vlastných zdrojov stavebníkov sa na financovanie výstavby využíva systém podporných ekonomických nástrojov, najmä výhodné úvery zo Štátneho fondu rozvoja bývania a stavebného sporenia, hypotekárne úvery, ako aj dotačné nástroje na výstavbu obecných nájomných bytov, služobných bytov, riešenie bývania občanov v hmotnej núdzi v rómskych osadách, na prípravu územia,  na výstavbu technickej infraštruktúry a na odstraňovanie systémových porúch bytových domov.

Novelou zákona  o Štátnom fonde rozvoja  bývania sa upravilo poskytovanie podpory z fondu pre stredné a nižšie príjmové skupiny obyvateľstva, ktoré nie sú schopné spĺňať podmienky pre splácanie komerčných úverov. 

V systéme stavebného sporenia sa rozšíril okruh stavebných sporiteľov o právnické osoby a znovuzavedením inštitútu „priateľského sporiteľa“ sa zvyšuje objem vytváraných disponibilných zdrojov na podporu rozvoja bývania. Tieto prechodne voľné prostriedky, vytvorené z dlhodobých úspor obyvateľstva,  sa opäť  využívajú na poskytovanie medziúverov na bytovú výstavbu. Úrokové sadzby hypotekárnych úverov pre fyzické osoby sa približujú k úrokovým sadzbám v stavebnom sporení. Oslobodením výnosov z hypotekárnych záložných listov od dane z príjmov  a zavedením možnosti pre inštitúcie kúpiť hypotekárne záložné listy zo svojich finančných rezerv sa vytvárajú zdroje na poskytovanie hypotekárnych úverov.
	
V oblasti regionálneho rozvoja boli prijaté programové dokumenty potrebné na čerpanie predvstupovej pomoci - Integrovaný plán regionálneho a sociálneho rozvoja Slovenskej republiky a Národný plán regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. V oblasti programovania sa prešlo od predkladania individuálnych projektov k viacročnému plánovaniu v zmysle fungovania štrukturálnych fondov, t.j. ku grantovým schémam. Boli schválené Zásady regionálnej politiky Slovenskej republiky. Vytvorili sa programové a kapacitné predpoklady na čerpanie podpory zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Vláda rozhodla o spôsobe programovania pomoci zo štrukturálnych fondov s dôrazom na hospodársky slabé a štrukturálne postihnuté regióny. V nadväznosti na štruktúru Národného rozvojového plánu, ktorý bude finálnou  podobou Národného plánu regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, vláda rozhodla o riadiacich orgánoch a platobnom orgáne. Vypracovanie Národného  rozvojového plánu je jednou zo zásadných podmienok pre získanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie. 	 

V súvislosti s inštitucionálnym zabezpečením regionálneho rozvoja vláda  schválila Integrovanú sieť regionálnych rozvojových agentúr, Národný monitorovací výbor a regionálne monitorovacie výbory.

Vznikla tiež Agentúra na podporu regionálneho rozvoja ako súčasť Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR na realizáciu projektov Phare Ekonomická a sociálna súdržnosť a Phare cezhraničná spolupráca.

Od r.1999 sa v rámci Phare cezhraničná spolupráca postupne realizujú investičné projekty environmentálnej infraštruktúry pre obce a mestá ako aj cesty miestneho a regionálneho významu, v objeme 26,46 mil.EUR (1,1 mld. Sk).

V rámci Phare ekonomická a sociálna súdržnosť sa začala postupná realizácia projektov počnúc r. 2000 so zameraním na podporu malého a stredného podnikania, rozvoj podnikateľských aktivít, priemyselných parkov a infraštruktúry cestovného ruchu v prioritnom regióne východného Slovenska v objeme 33,5 mil. EUR (1,5 mld. Sk).

Významným krokom v legislatívnej oblasti bolo schválenie zákona o podpore regionálneho rozvoja, ktorý ustanovuje podmienky podpory regionálneho rozvoja a pôsobnosť orgánov štátnej správy a samosprávy pri poskytovaní podpory. Dôležitým rozhodnutím vlády v oblasti regionálnej politiky bolo i rozhodnutie o kategorizácii územno-štatistických jednotiek NUTS 2. 

V rámci predvstupových rokovaní s Európskou úniou bola v júli tohoto roku uzavretá kapitola č. 21 – Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov. Medzi hlavné okruhy negociácií v tejto kapitole patrili administratívne a programové kapacity, inštitucionálne a legislatívne zabezpečenie v oblasti podpory zo štrukturálnych fondov  a Kohézneho fondu Európskej únie, ako i oprávnenosť krajiny čerpať pomoc z uvedených fondov.

Po splnení základných podmienok stanovených na využívanie pomoci zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu bude možné hneď po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie čerpať prostriedky z týchto fondov v rokoch 2004 – 2006 v objeme 1,7 – 1,8 mld. EUR.

	Vláda prijala Program štátnej pomoci na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti a kritériá na realizáciu tohto programu. Vláda každoročne schvaľuje Rozvojový program priorít verejných prác s cieľom naplniť stratégiu hospodárskeho a sociálneho rozvoja, prednostne pre hospodársky  slabé a štrukturálne postihnuté regióny.

Stavebníctvo sa postupne konsoliduje a možno predpokladať, že v tomto roku stavebná produkcia v stálych cenách vzrastie o 3,5 %, čo je dôležitý indikátor hospodárskeho rozvoja spoločnosti. Po poklese  v rokoch 1998 a 1999 v dôsledku nutnej rozpočtovej reštrikcie, stabilizácii v roku 2000 a miernom oživení v roku 2001, táto skutočnosť signalizuje obnovenie investičnej aktivity podnikateľských subjektov i obyvateľstva.

Obdobie od roku 1998 je charakterizované ukončením transformácie vlastníckych vzťahov, keď ku koncu roka 2001 súkromný sektor realizoval až 99,2 % z celkovej  stavebnej produkcie.  Zároveň sa zmenila veľkostná štruktúra podnikov v prospech malého a stredného podnikania a živnostníkov, ktorých podiel na produkcii v roku 2001 oproti roku 1998 vzrástol zo 69,8 % na 77,9 %.

Priaznivé výsledky sa dosiahli v produkcii stavebných výrobkov a materiálov. Slovenský priemysel stavebných látok vykázal  za roky 1998 – 2001  aktívne  saldo obchodnej bilancie, ktoré v roku 2001 dosiahlo hodnotu 4,3 mld. Sk. Export má trvalo rastúci trend. Z územného hľadiska sa najviac stavebných materiálov vyviezlo do krajín CEFTA (cca 50 %) a do krajín EÚ (cca 30 %). Rozhodujúcimi vývoznými komoditami boli portlandské cementy, žiaruvzdorné materiály, keramické dlaždice a obkladačky a výrobky z  betónu alebo umelého kameňa.

Bola vypracovaná Stratégia priemyslu stavebných látok do roku 2005 a Strategické zámery a tendencie vývoja stavebníctva do roku 2005, s výhľadom do roku 2010, ktoré sú východiskom pre zabezpečenie budúceho vyváženého rozvoja oboch odvetví stavebníctva zvýšením ich konkurencieschopnosti, kvality, výkonnosti, technologického, konštrukčného a materiálového rozvoja.

Vytvorili sa potrebné inštitucionálne a technické podmienky pre uvádzanie stavebných výrobkov na trh porovnateľné s EÚ pretransponovaním Smernice Rady 89/106/EHS o stavebných  výrobkoch do  slovenského práva.

3. Sociálna oblasť

A. Sociálna politika   

Vláda orientovala sociálnu politiku tak, aby sa stala stimulujúcim prvkom sociálno-ekonomického rozvoja, motivovala k práci a solidarite a zabránila sociálnemu vylúčeniu a chudobe. Podporila sa zmena vzťahu medzi zamestnávateľmi  a zamestnancami s dominujúcim postavením zamestnávateľa a vlastníka na vzťah založený na sociálnom partnerstve. Zákon o tripartite upravil vzťahy hospodárskeho a sociálneho partnerstva medzi štátom, reprezentatívnymi zástupcami zamestnávateľov a reprezentatívnymi  zástupcami zamestnancov a právne postavenie a pôsobnosť Rady hospodárskej a sociálnej  dohody. Dosiahol sa rast produktívnej zamestnanosti založený na ekonomickom raste a reštrukturalizácii ekonomiky, ktorá bude zohľadňovať požiadavku vytvárania pracovných príležitostí a tým vytvárať podmienky pre postupné znižovanie miery nezamestnanosti. Skvalitnila sa činnosť Národného úradu práce, zabezpečila hospodárnosť a účelnosť služieb zamestnanosti, a to v spolupráci so sociálnymi partnermi; do činnosti NÚP bola vnesená väčšia systematičnosť, priehľadnosť a efektívnosť.  V tejto súvislosti vláda prehodnotila existujúcu sústavu a štruktúru úradov práce. Opatrenia makroekonomického charakteru a opatrenia aktívnej politiky trhu práce boli prednostne zamerané na zvyšovanie zamestnanosti v regiónoch najviac postihnutých nezamestnanosťou a na podporu rozvoja zamestnanosti zlepšením podmienok na rozvoj malého a stredného podnikania. Zároveň sa prehodnotili uplatňované nástroje aktívnej politiky trhu práce. V spolupráci so sociálnymi partnermi sa sústredila pozornosť na zvýšenie zamestnanosti tých občanov, ktorí vzhľadom na svoj zdravotný stav, vek a ďalšie faktory majú osobitné problémy s uplatnením sa na trhu práce.

Vláda podporovala vytváranie lepších podmienok na územnú mobilitu pracovných síl, vytvárala lepšie podmienky na profesijnú mobilitu pracovných síl, najmä flexibilným systémom rekvalifikácií a ďalších foriem vzdelávania s využívaním práce na skrátený pracovný úväzok. Prehodnotil sa systém hmotného zabezpečenia nezamestnaných tak, aby ich reálne motivoval hľadať a využívať pracovné príležitosti, využívať možnosti rekvalifikácie a ďalšie formy vzdelávania; zabezpečilo sa tak zvýšenie počtu osôb zamestnateľných na základe opatrení aktívnej politiky trhu práce. Novým Zákonníkom práce, právnou úpravou vzťahov vo verejnej službe a v štátnej službe a rozsiahlou novelou zákona o kolektívnom vyjednávaní sa zavŕšila reforma  pracovného práva. V rámci novej úpravy pracovnoprávnych vzťahov  sa posilnila  ochrana zamestnancov v individuálnych a kolektívnych pracovných vzťahoch. Na ochranu  individuálnych nárokov zamestnancov bol zriadený garančný fond, ktorý uspokojuje  nároky zamestnancov platobne neschopného zamestnávateľa. Zlepšili sa pracovné podmienky, najmä bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovného prostredia a ochrany práv zamestnancov pri práci. Zákonom o inšpekcii práce sa vytvorila sústava  orgánov inšpekcie práce, ktoré vykonávajú  integrovaný dozor v oblasti ochrany práce a dodržiavania pracovnoprávnych predpisov a záväzkov z kolektívnych zmlúv. Napĺňajú sa právne reglementované a garantované zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami.

Bola zrušená mzdová regulácia. V rámci garancie minimálnych mzdových nárokov sa okrem zohľadnenia valorizačného mechanizmu životného minima výrazne posilnila úloha sociálnych partnerov pri určovaní súm minimálnych mzdových kategórií.
 
Základným materiálom smerovania sociálnej politiky v Slovenskej republike bola v roku 2000 vládou schválená Koncepcia reformy sociálneho poistenia v SR a jej Organizačný harmonogram a rámec finančného zabezpečenia. 

Najvýznamnejším krokom reformy je Národnou radou SR schválený zákon o sociálnom poistení, ktorý zabezpečuje prechod od systému sociálneho zabezpečenia na systém sociálneho poistenia, sprísňuje podmienky nároku na dávky dôchodkového zabezpečenia, zjednocuje podmienky nároku na vdovský a vdovecký dôchodok, zavádza väzby nároku na dávky na obdobie platenia poistného a výšku zaplateného poistného, zjednocuje hranicu odchodu do dôchodku rovnako pre mužov aj ženy a odstraňuje preferencie a diskriminácie zo systému dôchodkového poistenia. Zabezpečením možnosti účasti všetkých ekonomicky aktívnych občanov v systéme doplnkového dôchodkového poistenia sa skvalitnili jeho legislatívne podmienky a systém, ako súčasť sociálneho poistenia v SR, sa stabilizoval.  

V súčasnosti je legislatívny zámer návrhu zákona o vybudovaní kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia predložený na rokovanie vlády SR.

Napĺňajú sa strategické ciele štátnej rodinnej politiky sformulované v Koncepcii štátnej rodinnej politiky, vytvorili sa podmienky na zladenie plnenia profesnej a rodičovskej role garantovaním práva rodiča na poskytnutie práce aj na skrátený pracovný úväzok.  Legislatívne sa zavŕšil proces budovania systému štátnej sociálnej podpory. Od 1.7. 2002 nadobudla účinnosť nová právna úprava prídavku na dieťa ako plošná štátna sociálna dávka na všetky nezaopatrené deti a príspevku k prídavku na dieťa, ktorý rešpektuje adresnosť jeho poskytovania vo vzťahu k príjmovej situácii rodiny. Boli zabezpečené legislatívne, organizačné a personálne podmienky na prenos kompetencií v poskytovaní všetkých príspevkov  štátnej sociálnej podpory do pôsobnosti jedného subjektu –  orgánu miestnej štátnej správy  spolu s  automatizovaným spracovaním ich agendy.  Dôsledne sa napĺňal Dohovor o právach dieťaťa v podmienkach Slovenskej republiky, bol zriadený Výbor pre práva dieťaťa ako expertný poradný orgán ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR, spracovaný bol Národný akčný plán pre deti, ktorý reaguje o.i. na plnenie záväzkov z medzinárodných dohovorov a opčných protokolov v oblasti práv detí, ku ktorým sa SR zaviazala. 

Postupne sa uskutočňuje proces transformácie detských domovov zameraný na zabezpečenie rovnocenného náhradného prostredia v prípade, že deti nemôžu byť vychovávané vo vlastnom rodinnom prostredí. Realizujú sa opatrenia na zamedzenie nárastu sociálno-patologických javov, najmä u detí a mládeže, ktoré vychádzajú z Koncepcie prevencie sociálno-patologických javov a resocializácie. Vláda SR schvália v júli 2002 návrh Legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o sociálno-právnej ochrane detí a o sociálnej prevencii.

Pozornosť bola zameraná tiež na problematiku starších občanov s cieľom vytvoriť podmienky na nezávislosť, zúčastnenosť a dôstojnosť starších ľudí. Medzinárodný rok starších ľudí (rok 1999) v podmienkach SR zmobilizoval celonárodné úsilie ku konkrétnym aktivitám v prospech starších občanov a ich ochrany, upriamil pozornosť na problematiku starnutia a staroby a potrebu vytvorenia podmienok pre dôstojný život ľudí vo vyššom veku a pre generačný zmier.

Prehodnotila sa efektívnosť a kvalita sociálnych služieb v systéme plurality ich poskytovateľov a pôsobnosť orgánov štátnej správy a samosprávy pri poskytovaní sociálnej pomoci. Vytvorili sa predpoklady na širšiu účasť dobrovoľných charitatívnych organizácií, spolkov,  nadácií a iných neštátnych subjektov na systéme poskytovania sociálnej pomoci.
	
Významným krokom vlády SR bolo schválenie Národného programu rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím vo všetkých oblastiach života, ktorý vychádzal z odporúčaní dokumentu Organizácie spojených národov „Štandardné pravidlá na vytváranie rovnakých príležitostí pre osoby so zdravotným postihnutím“ a rezolúcii OSN k ľudským právam ľudí so zdravotným postihnutím.

Vláda vytvorila podmienky pre implementáciu nového systému sociálnej pomoci občanom s ťažkým zdravotným postihnutím formou kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia. Systém preukázal svoju efektívnosť v podpore sociálnej inklúzie ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím. Verejné výdavky na oblasť sociálnej pomoci občanom s ťažkým zdravotným postihnutím sa v priebehu volebného obdobia zvyšovali tak, že ku koncu budú predstavovať vyše trojnásobok výdavkov v porovnaní s predchádzajúcim volebným obdobím (necelých 1,6 miliardy Sk v roku 1998 na predpokladaných 4,9 miliardy Sk na rok 2002).

B. Výchova a vzdelávanie 

Vláda prijala Národný program výchovy a vzdelávania (MILÉNIUM), ktorý tvorí koncepčné, zásadné východisko pre pozitívne kvalitatívne zmeny v základných a stredných školách a školských zariadeniach do roku 2015 – 2020 a nadväzne  naň Zákon o výchove a vzdelávaní. V súlade s MILÉNIOM sa konštituovala Národná kurikulárna rada. 

Pre zlepšenie spoločenského postavenia učiteľov boli vytvorené predpoklady prijatím zákona o verejnej službe. Postupné zvyšovanie tarifných platov v priebehu rokov 2000 až 2002 zabezpečilo predstih rastu platov učiteľov a ostatných pedagogických zamestnancov oproti ostatným štátnym zamestnancom.

Na základe analýzy siete stredných škôl a s prihliadnutím na regionálne a celoštátne potreby a na podnety trhu práce sa uskutočnila racionalizácia siete stredných škôl, vrátane siete učebných a študijných odborov.  

Zákonom o výchove a vzdelávaní bola upravená povinnosť predškolskej výchovy a vzdelávania 5-ročných detí v materskej škole tak, aby vstupovali do prvého ročníka základnej školy dostatočne pripravené na výuku. Pre skvalitnenie predškolskej prípravy detí bol pripravený Program výchovy a vzdelávania detí v materských školách.

V súlade s trendami v krajinách Európskej únie aj v Slovenskej republike naštartovali proces zmien obsahu vzdelávania v základných školách. Vzdelávacie štandardy a programy bude hodnotiť a akreditovať Národná kurikulárna rada, čím sa vytvorí väčší priestor na pedagogické inovácie v rámci obsahovej prestavby výchovy a vzdelávania v základných školách. Nové inovované učebné plány pre 1. – 9. ročník ZŠ a schválené učebné osnovy pre viaceré predmety zabezpečujú možnosť štandardného vzdelávania ako aj rozšírené vzdelávanie niektorých predmetov.

Uskutočnil sa presun zriaďovateľských a správnych  kompetencií k predškolským zariadeniam a základným školám na miestne a regionálne samosprávne orgány.

V oblasti stredného školstva bola prijatá nová koncepcia maturitnej skúšky, pripravuje sa nová koncepcia záverečných skúšok v stredných odborných  učilištiach. Uskutočnená štandardizácia vzdelávania základnej školy, gymnaziálneho vzdelávania, stredoškolského odborného vzdelávania a výchovy sa bude v nadväznosti na transformáciu vzdelávania podľa MILÉNIA priebežne upravovať.

Transformáciou stredných odborných učilíšť, ktorých zriaďovateľom sa stali krajské úrady, sa umožnil vznik združených stredných škôl na báze ich prepojenia na podnikateľskú sféru hospodárstva.  Vytvorili sa tak podmienky pre skvalitnenie odborného vzdelávania a prípravy robotníckej mládeže.

Vláda prijala  opatrenia smerujúce k skvalitneniu výchovy a vzdelávania zdravotne postihnutých detí, k prijímaniu a integrácii žiakov so špeciálnopedagogickými potrebami do stredných škôl.

Posilnilo sa postavenie školskej samosprávy v škole i v regióne. Obnovilo sa vydávanie 2-jazyčných vysvedčení ako aj dvojjazyčné vedenie pedagogickej dokumentácie.

Vláda prijala Koncepciu ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie a nadväzne, na základe širokej diskusie v akademickej obci a verejnosti a rešpektujúc európske a svetové trendy vysokého školstva, nový zákon o vysokých školách. Vytvorili sa podmienky na zvýšenie kvality vzdelávania prostredníctvom zriadenia Akreditačnej komisie, uskutočnili sa zásadné zmeny v riadení a financovaní vysokých škôl s možnosťou diverzifikácie príjmov a vytvorili sa predpoklady pre efektívnejšie hospodárenie vysokých škôl. Právne sa upravili možnosti diferenciácie a vnútornej diverzifikácie vysokých škôl. Umožnilo sa postupné zvyšovanie počtu študentov vysokých škôl zriadením nových fakúlt na jestvujúcich vysokých školách, zriadením dvoch nových neštátnych vysokých škôl (Vysoká škola manažmentu v Trenčíne, Katolícka univerzita v Ružomberku), zvýšením počtu akreditovaných študijných odborov, každoročným zvyšovaním  finančných prostriedkov pre vysoké školy,  zabezpečením zdrojov pre Študentský pôžičkový fond. Realizovali sa opatrenia na zlepšenie situácie v oblasti využívania informačných technológií na vysokých školách.  Vláda podporovala a zabezpečila kontinuitu ďalšieho rozvoja doktorandského štúdia ako tretieho stupňa vysokoškolského vzdelávania.

Úpravou štipendijného systému, využitím osobitných dotácií na sociálnu podporu, zavedením nárokovateľnosti sociálneho štipendia, dostavbou vysokoškolských internátov a zabezpečením možností stravovania, ubytovania, športových a kultúrnych činností, poskytovaním pôžičiek Študentského pôžičkového fondu sa vláda zasadila za vytvorenie lepších sociálnych podmienok pre štúdium. 

Vytvorili sa dlhodobejšie predpoklady pre štúdium občanov Slovenska v zahraničí postupným zavádzaním kreditového systému štúdia a právnou úpravou uznávania odborných kvalifikácií. Umožnilo sa zriaďovanie pobočiek zahraničných vysokých škôl pri splnení stanovených podmienok Akreditačnej komisie. 

V spolupráci s Konferenciou biskupov Slovenska vláda podporila zriadenie  Katolíckej univerzity v Ružomberku. Dosiahlo sa kvantitatívne a kvalitatívne zlepšenie podmienok a výsledkov v príprave učiteľov pre školy národnostných menšín, osobitne pre školy s vyučovacím jazykom maďarským. Zvýšil sa aj počet absolventov učiteľského štúdia zameraného na rómsku národnostnú menšinu. Na Prešovskej univerzite v Prešove sa vytvárajú podmienky na štúdium pre rusínsku národnostnú menšinu.  
 
Vláda prijala Koncepciu  ďalšieho vzdelávania v SR, zapojila sa do konzultačného procesu k Memorandu Európskej únie o celoživotnom vzdelávaní, čím vyjadrila podporu rozvoju tejto oblasti. Počet akreditovaných ustanovizní ďalšieho vzdelávania sa za sledované obdobie zvýšil. 

V oblasti vedy a výskumu boli vytvorené podmienky pre rozšírenie účasti vysokých škôl v V. a VI. rámcovom programe Európskej únie, pre účasť škôl na budovaní Cyklotrónového centra, na budovaní Medzinárodného laserového centra a na zapájanie sa do ďalších vedecko-výskumných aktivít.  

C. Veda a výskum 

V spolupráci so zástupcami štátneho a podnikateľského sektora  výskumu a vývoja, sektora vysokých škôl, Slovenskej akadémie vied, Rady vysokých škôl SR, Fóra vedeckých a výskumných pracovníkov Slovenska, AZZZ SR, Zväzu priemyselných výskumných a vývojových organizácií a vybraných ústredných orgánov štátnej správy SR bola vypracovaná Koncepcia štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005. V súlade s prioritami EÚ v oblasti výskumu a technického rozvoja a potrebami hospodárskeho a spoločenského rozvoja Slovenska boli navrhnuté priority vecného zamerania výskumu a vývoja SR – prierezové programové smery výskumu a vývoja a tematické programové smery výskumu a vývoja, ktoré sa rozpracovávajú na štátne programy výskumu a vývoja.

Zákon o vede a technike upravil postavenie a úlohy jednotlivých subjektov pôsobiacich v oblasti vedy a techniky a vzťahy medzi nimi, systém podpory vedy a techniky, systém akreditácie a certifikácie organizácií a pracovísk výskumu a vývoja a informačné zabezpečenie vedy a techniky.  

Nový Zákon o Slovenskej akadémii vied upravil postavenie a úlohy SAV v súlade s poslaním a úlohami, aké akadémiám prislúchajú v európskych krajinách. Oba zákony vytvárajú podmienky pre účasť popredných odborníkov výskumu a vývoja na pedagogickom procese na vysokých školách. 
 
Vytvoril sa nový model financovania vedy a techniky v SR, v ktorom sú rozpracované formy priamej podpory vedy a techniky v SR a tiež nepriame formy podpory prostredníctvom návrhov na novelizáciu zákonov v daňovej, colnej oblasti a zákona o rozpočtových pravidlách. Novým prvkom v priamej podpore vedy a techniky sa stala Agentúra na podporu vedy a techniky, ktorá poskytuje na základe žiadosti prostriedky na účelovú finančnú podporu vedy a techniky v otvorenej súťaži v súlade so štátnou vednou a technickou politikou. 

Vláda podporila budovanie Centra vedecko-technických informácií. Dokončenie výstavby novej budovy tohto centra sa predpokladá v roku 2004. Strategickým cieľom Centra je jeho postupná transformácia na plnenie úlohy uzla národnej informačnej infraštruktúry pre vedu, výskum, vzdelávanie a verejných informačných služieb poskytovaných pre relevantnú užívateľskú komunitu. Centrum súčasne zabezpečuje prevádzku Celoštátneho informačného systému výskumno-vývojového potenciálu SR a sprístupňovanie jeho informácií pre potreby decíznej sféry a užívateľov z komunity výskumu a vývoja SR.

Plné členstvo Slovenska v Piatom rámcovom programe pre výskum, vývoj a demonštračné aktivity od 1.septembra 1999 potvrdzuje, že podmienky v oblasti vedy a techniky v Slovenskej republike sú plne prispôsobené acquis communautaire. Podľa počtu úspešných projektov sa Slovenská republika zaraďuje v rámci kandidátskych krajín na 4. – 5. miesto. Šiesty rámcový program Európskej únie bude vyhlásený v novembri 2002. Kandidátske krajiny budú mať v tomto programe plnoprávne členstvo. Predpokladá sa, že napriek vyššiemu členskému poplatku bude účasť Slovenska prinajmenšom rovnako úspešná ako v Piatom rámcovom programe.

Vysokú odbornú úroveň pracovníkov slovenskej vedecko-výskumnej komunity potvrdzuje tiež naša účasť v ďalších výskumno-vývojových programoch EÚ, ako aj participácia na činnosti medzinárodných organizácií alebo inštitúcií, ako sú COST, SÚJV Dubna, EUREKA, CERN, JRC, ICGEB. Slovensko participuje na činnosti Vedeckého výboru NATO.   Bolo prijaté aj za člena European Science Foundation (ESF). 

Vláda podporovala rozvoj vedecko-technickej spolupráce rozšírením zmluvnej základne uzatvorením nových dvojstranných medzivládnych dohôd o vedecko-technickej spolupráci – s Českou republikou, USA, JZR, Slovinskom a Španielskom. Pripravujú sa ďalšie dohody s Poľskom, Maďarskom a Ukrajinou, ako aj s ďalšími krajinami podľa stanovených priorít v oblasti medzinárodnej spolupráce SR. 

D. Mládež a šport 

Na podporu rozvoja telesnej kultúry s osobitným dôrazom na rozvíjanie aktívneho vzťahu mládeže k športovým aktivitám prijala vláda Národný program rozvoja športu a nový systém financovania  telesnej kultúry. Bol zriadený Národný inštitút športu s cieľom dosiahnuť vyššiu efektívnosť prierezových činností v športe, najmä koordinácie vedy a výskumu, športovej diagnostiky, zdravotného zabezpečenia, vzdelávania a informačného systému.  

Vláda venovala pozornosť rozvoju medzinárodnej spolupráce v oblasti telesnej kultúry,  podporila kandidatúru regiónu Poprad – Tatry na usporiadanie Zimných olympijských hier  v roku 2006.  Bola zriadená Koordinačná rada pre medzinárodnú spoluprácu. 
 
V oblasti školskej telesnej výchovy a starostlivosti o športovo-talentovanú mládež sa pristúpilo k systémovému riešeniu definovaním jednotlivých foriem útvarov športovotalentovanej mládeže, v návrhu zákona o výchove a   vzdelávaní a vo vykonávacích predpisoch sa rieši oblasť zabezpečovania kurzových foriem vyučovania telesnej výchovy. Na rozširovanie povinnej a dobrovoľnej telesnej výchovy na školách a na využívanie školských objektov na mimoškolskú činnosť vláda prijala projekt  Vráťme šport do škôl.

V oblasti výkonnostného, vrcholového športu a štátnej športovej reprezentácie sa od roku 2001 uplatňuje tzv. diferencovaná podpora športových odvetví v štátnej dotačnej politike. Prioritná podpora je smerovaná do 25 olympijských športových zväzov na základe dosiahnutých výsledkov na významných medzinárodných podujatiach. Bola zriadená Rada ministrov pre štátnu športovú reprezentáciu a pripravené legislatívne návrhy na úpravu  liečebného poriadku s cieľom komplexne riešiť problematiku telovýchovného lekárstva. Sú pripravené podmienky na zriadenie strediska prípravy mládeže a dospelých športovcov so zdravotným postihnutím.

Bola zriadená Rada vlády SR pre deti a mládež ako poradný, iniciatívny a koordinačný orgán vlády SR pre medzirezortnú koncepčnú, metodickú a legislatívnu činnosť vlády v oblasti podpory, ochrany a rozvoja detí a mládeže.

V roku 2001 bol realizovaný nový systém finančnej podpory občianskych združení, detí a mládeže, ktorý je objektívnejší ako bol systém predchádzajúci. Je transparentný, všetky údaje o procese a výsledkoch konania sú zverejňované na internete. Za obdobie od roku 1998 do roku 2002 sa objem prostriedkov dotácií občianskym združeniam zvýšil zo 49 mil. Sk v roku 1997 na 62 mil. Sk v roku 2002. 

Vláda schválila koncepciu ďalšieho fungovania Fondu detí a mládeže. V roku 2001 bola založená Nadácia mládeže Slovenska, ktorá transparentne a kompetentne spravuje majetok bývalého SZM.

Prijatím Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži, ktorá obsahuje viaceré myšlienky a odporúčania z Bielej knihy EK o mládeži, sa Slovenská republika zaradila medzi európske štáty s novým prístupom štátu k  mládeži.

Prijatie Zákona o mládeži je úloha, ktorá sa plnila s určitým oneskorením z dôvodu zmien účelu zákona. Ministerstvo školstva už návrh zákona o podpore práce s deťmi a mládežou pripravilo. 

Viaceré  opatrenia prijaté na dôslednejšiu realizáciu mimoškolskej výchovy boli zamerané na rozvoj  a skvalitnenie činnosti centier voľného času, na prípravu koncepcie výchovy mimo vyučovania a na zavedenie grantového programu na podporu   práce s deťmi a mládežou vo voľnom čase  na rok 2002. 

E. Zdravotníctvo  

V zdravotníckej starostlivosti vláda prijala program zabezpečenia dostupnej a kvalitnej ambulantnej a ústavnej zdravotnej starostlivosti. S týmto programom boli spojené rozsiahle zmeny v organizácii zdravotníckych zariadení, zvýšenie efektívnosti poskytovania nemocničnej starostlivosti, proces privatizácie, zmeny v liekovej politike, financovaní a platobnom systéme v zdravotníctve a prenos zdravotníckych kompetencií na orgány územných samospráv a profesijných organizácií. Ich uplatnenie znamená ďalší postup v reforme zdravotníctva, v riešení prechodu centralistického systému zdravotnej starostlivosti na systém, ktorý zdôrazňuje ochranu a podporu zdravia, prevenciu a včasnú diagnostiku a lepšie využívanie disponibilných zdrojov. 

V uplynulom období vláda sústredila pozornosť na reštrukturalizáciu siete poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a jej efektívne fungovanie z  regionálnych i nadregionálnych hľadísk. Osobitnú pozornosť venovala dostupnosti zdravotnej starostlivosti a nemocničným zariadeniam, ktoré patria k najnákladnejším, zníženiu a zmene štruktúry ich lôžok a vytvoreniu širších možností liečby chronických chorôb.

Realizovala sa rozsiahla decentralizácia riadenia zdravotníckych zariadení a výkon štátnej správy v zdravotníctve prenosom kompetencií na orgány samospráv a na profesijné samosprávy. 

Vláda pripravila nový návrh zákona o zdravotnom poistení, ktorý                              zlepšil kontrolu nad zdrojmi zdravotného poistenia, zaviedol doplnkové zdravotné poistenie a možnosť pripoistenia. Nebol však schválený parlamentom. Zaviedol sa nový systém pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorý najmä motivuje presun diagnostiky a liečby z ústavnej do ambulantnej starostlivosti.

Vláda prijala viacero programov súvisiacich so zdravím a zdravotníctvom – Program ozdravenia výživy obyvateľov SR, podporila kardiovaskulárny a onkologický program a v jeho rámci rozvoj mamografických  a preventívnych onkologických vyšetrení. Pre ochranu zdravia sa vydali vykonávacie predpisy  ochrany zdravia pred hlukom a vibráciami, azbestom a chemickými látkami, pri práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi, s biologickými faktormi, pri práci s bremenami a zobrazovacími jednotkami. Osobitným predpisom sa upravili požiadavky na pitnú vodu, vodu na kúpaliskách a na radiačnú ochranu. 

Do praxe sa zaviedli štandardné diagnostické a terapeutické postupy. Vznikla sieť agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti. Vyriešila sa otázka ich financovania. V súčasnosti je funkčných 150 takýchto agentúr a nové vznikajú. 

Vláda venovala pozornosť prevencii a liečbe  drogovej závislosti vybudovaním 8 centier, rozšíril sa program prevencie proti infekcii AIDS.  

Pre lepšie využívanie zdrojov zdravotníctva vláda realizovala 2. etapu privatizácie zdravotníckych zariadení, transformáciu štátnych zdravotníckych zariadení na neziskové organizácie poskytujúce zdravotnú starostlivosť na báze všeobecne  prospešnej činnosti. V liekovej politike sa prijali opatrenia na zmenu tvorby cien, predpisovania a spotreby liekov. Zaviedol sa nový platobný systém založený na úhradách za ústavnú starostlivosť podľa typu poskytovateľa a špecializácie. Obsahuje aj motivačný systém skracovania dĺžky hospitalizácie a rozšírenie systému dennej liečby. 

Pre vzdelávanie pracovníkov v zdravotníctve sa prijal rad právnych predpisov pre pregraduálne i postgraduálne vzdelávanie. Toto vzdelávanie je harmonizované s podobnými systémami v krajinách Európskej únie.

V dôsledku zásadnej zmeny hospodárenia štátnych fondov a systému financovania zdravotníctva sa  zmenili  podmienky pre splnenie  programovej tézy o vytvorení samostatného fondu na financovanie zvlášť finančne náročnej zdravotnej starostlivosti. Nepodarilo sa však dosiahnuť  názorový súlad na zavedenie daňového zvýhodnenia pre subjekty, ktoré dbajú o ochranu zdravia svojich zamestnancov. 

F. Kultúra  

Vyhodnotenie zámerov z Programového vyhlásenia vlády SR dokumentuje pozitívny rozvoj kultúry národnej, kultúry národnostných menšín a etnických skupín vytváraných v komplexnej rozmanitosti v štátnej a neštátnej sfére.

S cieľom zabezpečiť právo občana na kultúru, dostupnosť kultúry pre všetkých obyvateľov a vytváranie podmienok na tvorivú sebarealizáciu každého občana vláda uložila ministrovi kultúry vypracovať analýzu dostupnosti kultúry a miestnej kultúry z pohľadu občanov SR. Na jej základe vznikla koncepcia rozvoja výtvarnej kultúry na Slovensku a z nej vyplývajúce úlohy.  Vznikol Dom umenia, ktorý v sebe integruje výstavnú sieň špecializovanú na súčasné vizuálne umenia a dokumentačno-informačné pracovisko pre súčasné výtvarné umenie, čím sa vyplnila medzera v inštitucionálnom pokrytí výtvarného umenia. Rozšíril sa systém podporných mechanizmov vydávania a šírenia pôvodnej knižnej tvorby a zabezpečili sa podmienky pre aktivity občianskych združení a neštátnej sféry. Do NR SR sa predložil návrh zákona o Slovenskom audiovizuálnom fonde. Jeho prijatím sa vytvoril predpoklad pre ďalší rozvoj tejto oblasti umenia. 

Definovali sa priority štátnej kultúrnej politiky. Podpora neštátnych profesionálnych a neprofesionálnych kultúrnych aktivít sa realizovala prostredníctvom grantových systémov, dôsledne dbajúcich na princípy plurality pri zachovaní žánrovej a druhovej rozmanitosti, transparentnosti, odbornosti a demokratických princípov.

Analýza činností štátnych kultúrnych inštitúcií viedla k transformácii a odčleneniu niektorých aktivít do voľného prostredia. Tieto aktivity  - vydavateľské činnosti v oblasti knižnej tvorby, vydávanie umeleckých časopisov, organizovanie festivalov, prehliadok a súťaží - sú podporované štátnymi grantovými mechanizmami. 

Vytvorili sa legislatívne podmienky pre viaczdrojové financovanie. Zaviedlo sa programové financovanie, umožňujúce aplikovať princípy rozdeľovania verejných prostriedkov pre kultúru, najmä možnosť viacročného rozpočtovania a kooperatívne financovanie. 

Vo všetkých oblastiach umenia sa kontakty vlády, resp. ministerstva kultúry s umeleckými a profesijnými združeniami obnovili a zintenzívnili. Táto skutočnosť sa aj prejavila v rozšírenom zastúpení v poradných orgánoch ministerstva kultúry.

Pripravila sa Základná zmluva medzi Slovenskou republikou a Svätou stolicou. Prijatím novely zákona o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností sa umožnilo ďalším 11 registrovaným cirkvám a náboženským spoločnostiam uzatvoriť so štátom zmluvu. Jej zásadnými princípmi sú najmä garancia nezávislosti a náboženskej slobody, vzájomná spolupráca v prospech všetkých občanov v oblasti kultúry, výchovy, vzdelávania, zdravotníctva, ako aj v oblasti sociálnej, charitatívnej a pastoračnej.

Na základe záverov z bilaterálneho rokovania zástupcov vlády a Konferencie biskupov Slovenska sa zriadila rezortná pracovná skupina na prípravu čiastkovej zmluvy o finančnom zabezpečení katolíckej cirkvi.

Vláda pripravila Deklaráciu NR SR o ochrane kultúrneho dedičstva, schválila správu o stave kultúrneho dedičstva a prijala opatrenia na realizáciu deklarácie. Na tieto dokumenty významne nadviazalo najmä schválenie zákona o ochrane pamiatkového fondu, nariadenia vlády o mestských pamiatkových rezerváciách v SR, ako aj správa o lokalitách svetového kultúrneho dedičstva UNESCO v SR. Vláda ďalej prijala opatrenia k Odporúčaniam UNESCO na ochranu tradičnej a ľudovej kultúry. Novelizáciou zákona o múzeách a galériách sa po prvýkrát dôsledne upravila nescudziteľnosť a špecifické nakladanie so zbierkovými predmetmi múzeí a galérií v prostredí verejnej správy. 

V súvislosti s ochranou kultúrnych hodnôt boli vypracované podklady pre otvorenie prístupového procesu Slovenskej republiky k Európskemu dohovoru na ochranu audiovizuálneho dedičstva vrátane Protokolu o ochrane televíznej produkcie a takisto aj pre otvorenie prístupového procesu SR do programu Európskej komisie Media Plus.

Vláda utvorila prirodzené prostredie pre dôstojné postavenie a pôsobenie národných kultúrnych inštitúcií. Vydali sa nové zriaďovacie listiny, resp. štatúty  národných kultúrnych inštitúcií. Schválili sa zámery stavebných rekonštrukcií Univerzitnej knižnice, Slovenskej národnej galérie a Slovenskej filharmónie. Bol vypracovaný a schválený návrh komplexného riešenia priestorového a technického vybavenia Slovenského filmového ústavu. Výrazne pokročila realizácia novostavby Slovenského národného divadla. 

Vypracovala sa koncepcia starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky ako základ dlhodobej štátnej jazykovej politiky v oblasti podpory rozvoja a ochrany slovenského jazyka. Pripravil sa projekt vybudovania Národného korpusu slovenského jazyka a  projekt elektronizácie jazykovedného výskumu v rokoch 2002 – 2006. 

Vláda venovala trvalú pozornosť osvetovej činnosti, najmä na úseku miestnej a regionálnej kultúry. Vyjadrením tejto pozornosti bolo najmä prijatie nového zákona o osvetovej činnosti, ktorý vytvoril podmienky pre právnu existenciu a činnosť celej siete osvetových zariadení, vrátane hvezdární a planetárií. V oblasti výchovno-vzdelávacej a záujmovej činnosti prevládala aktivizácia metodickej činnosti Národného osvetového centra a Medzinárodného domu umenia pre deti BIBIANA. 

So zámerom definovať dlhodobý rámec mediálneho prostredia Slovenskej republiky bola vypracovaná Deklarácia NR SR o ochrane a zabezpečení rozvoja mediálneho prostredia. Cieľom dokumentu je určiť hlavné zásady mediálnej politiky štátu a vyjadriť jej dôležitosť pre rozvoj demokracie aj v medzinárodných súvislostiach. 

Schválením zákona o vysielaní a retransmisii bola dosiahnutá úplná aproximácia práva SR s acquis v audiovizuálnej oblasti a predbežne uzavretá kapitola „Kultúra a audiovizuálna politika“ na prístupovej konferencii 14.11.2000.

Utvorili sa podmienky pre národnostné vysielanie v Slovenskom rozhlase a v Slovenskej televízii. Vysiela sa pre maďarskú, ukrajinskú, rusínsku,   rómsku, českú, nemeckú a poľskú menšinu. 

Vo všetkých oblastiach financovania kultúry sa dodržiaval princíp transparentnosti a verejnej kontroly. 

Vláda si stanovila úlohu dosiahnuť decentralizáciu a prenos kompetencií v oblasti kultúry a garantovať demokratické princípy existencie a rozvoja kultúry na centrálnej, regionálnej a miestnej úrovni. V tomto smere sa v r. 2001 transformoval výkon štátnej správy na úseku pamiatkovej starostlivosti zo všeobecnej formy na špecializovaný a zriaďovateľská funkcia ku 165 kultúrnym inštitúciám na kraje, obce a mestá. 

Prehodnotil sa stav štátnych kultúrnych zariadení, najmä RKC, NMC a kultúrnych inštitúcií národnostných menšín. Na základe diskusie ministerstva kultúry s umelcami, zástupcami umeleckých a profesijných združení a odborníkov z jednotlivých oblastí umenia zastupujúcimi celé názorové spektrum kultúrnych inštitúcií, bola prostredníctvom zriaďovateľov – krajských úradov vrátená právna subjektivita všetkým organizáciám, ktoré boli zlúčené do RKC (intendantúr), čím sa  umožnil ich ďalší rozvoj.

Vláda venovala všestrannú pozornosť rovnoprávnemu a vyváženému rozvoju kultúry národnostných menšín a etnických skupín. Okrem prijatia zákona o používaní jazykov národnostných menšín boli prijaté aj nové zásady ich podpory. Zabezpečená bola právna subjektivita kultúrnych inštitúcií a zosúladilo sa financovanie profesionálnych divadiel maďarskej a rómskej národnostnej menšiny na úroveň ostatných divadiel v zmysle platných právnych predpisov.

Vláda venovala sústavnú pozornosť postaveniu slovenských komunít v zahraničí a podporovala projekty na ich rozvoj. Pozornosť sa sústredila najmä na koordinovanie a zabezpečovanie podpory rozvoja kultúry zahraničných Slovákov v záujme udržania ich slovenskej identity. Hlavným nástrojom podpory zahraničných Slovákov popri priamych kontaktoch a edičnej činnosti bola finančná podpora aktivít zameraných na rozvoj slovenských komunít z programu Projekty na pomoc krajanom.

Vláda venovala pozornosť výchove k umeniu. Základnými nástrojmi realizácie tohto zámeru bola činnosť Medzinárodného domu umenia pre deti BIBIANA ako aj ďalších umeleckých inštitúcií,  ktorých nevyhnutnou súčasťou dramaturgických zámerov sú aktivity smerujúce k výchove umením. 

Vláda počas celého funkčného obdobia podporovala významné medzinárodné projekty v oblasti kultúry, uskutočňované na území SR.

Ministerstvo kultúry podporilo viacero medzinárodných projektov a prezentácií kultúr iných krajín v SR (predovšetkým krajín predstavujúcich pre SR prioritu) a v rámci finančných možností zabezpečilo účasť slovenskej strany. Za posledné 4 roky boli podporené:

Stredoeurópsky festival koncertného umenia v Žiline, medzinárodné letné hudobné festivaly Hudobné leto Trenčianske Teplice, Piešťanský festival,  Bojnice, Dudince, Bardejov, Vysoké Tatry a. i., Medzinárodná súťaž speváckych zborov Veľká ceny Slovenska v Trenčianskych Tepliciach, Košická hudobná jar, Kremnický hradný organ, Slovenské historické organy, Folklórny festival Východná, Divadelná Nitra, EuroThália, Bábkarská Bystrica, Bratislava v pohybe, Mesiac fotografie, Bienále ilustrácií Bratislava, Bienále animácie Bratislava, Bratislavské hudobné slávnosti, Medzinárodný festival Melos-Étos, Bratislavské džezové dni, Medzinárodná spevácka súťaž Mikuláša Schneidera-Trnavského, Zámocké hry Zvolenské, podujatia v rámci Bachovho roka 2000, Festival pôvodných rozhlasových hier v Bojniciach, Dni starej Hudby, ART FILM Trenčianske Teplice, Medzinárodný filmový festival Bratislava, Fórum mladého filmu, Chaverim, Chaverim - bienále izraelského a slovenského filmu, Neviditeľná výstava, Národná cena za dizajn, Trienále plagátu Trnava, FORMA 2000, Medzinárodné trienále drevorezu a drevorytu, Trienále Insita, Smerovanie na východ, Festival Jána Smreka, Nostalgia Expo. 

Významná pozornosť bola venovaná tiež prezentácii slovenskej kultúry v zahraničí. Boli zrealizované výstavy súčasného slovenského umenia vo Francúzsku, Nórsku, Írsku, Fínsku, Taliansku, USA a Kanade. Folklórne, hudobné a divadelné súbory boli vyslané do Belgicka, USA, Izraela a Česka.  Slovenská filmová tvorba bola uvedená na prehliadkach v Kanade, USA a Írsku. Slovenská literatúra a poézia boli prezentované na knižných veľtrhoch a národných prezentáciách vo Francúzsku, Česku, Poľsku, Veľkej Británii, Švajčiarsku a Taliansku. Ministerstvo kultúry v roku 2001 zrealizovalo v Maďarsku najrozsiahlejšiu prezentáciu slovenskej kultúry pod názvom Týždne slovenskej kultúry. V období troch mesiacov sa uskutočnilo 33 rôznych podujatí nielen v Budapešti, ale aj v ďalších mestách Maďarska. Od roku 2001 z podnetu ministrov kultúry SR a ČR sa začal realizovať Mesiac slovenskej a českej kultúrnej vzájomnosti.

Zmluvná základňa sa počas rokov 1998-2002 rozvíjala predovšetkým s krajinami EÚ, NATO, V4 a ostatnými susednými krajinami. Počas spomínaného obdobia bolo iniciovaných a podpísaných 13 kultúrnych dohôd a 17 vykonávacích programov spolupráce.

K sledovaným prioritám vlády patrila pozornosť venovaná ochrane Slovákov na národnostne zmiešanom území SR, kde majú väčšinu iné národnosti.

4. Vnútorná bezpečnosť, spravodlivosť, obrana štátu 
    a zahraničná politika

A. Vnútorná bezpečnosť a verejná správa 

Vláda sa zaviazala predložiť komplexný program boja so zločinnosťou s osobitným dôrazom na organizovaný zločin, korupciu, daňové úniky, drogovú kriminalitu, detskú pornografiu, obchodovanie so ženami a krádeže motorových vozidiel a osobitne vykonať opatrenia, aby potlačovanie organizovaného zločinu sa stalo účinnejším.

Komplexný program boja so zločinnosťou vláda schválila v júni 1999. Spolu s Národným programom boja proti korupcii tak boli vytvorené základné predpoklady pre kvalitatívnu zmenu v tejto oblasti i očistu štátneho aparátu od osôb spojených s organizovaným zločinom. Nadväzne na komplexný program sa pripravil Projekt potlačovania organizovaného zločinu. Zriadené boli špeciálne útvary, konkrétne správa kriminálnej a finančnej polície Prezídia PZ, súčasťou ktorej je analytické pracovisko, ďalej útvar pre boj proti organizovanej trestnej činnosti, odbor operatívnej ochrany a legalizácie, útvar zaoberajúci sa kriminálnym spravodajstvom a použitím agenta. Zriadený bol odbor vyšetrovania obzvlášť závažnej trestnej činnosti, ktorého štruktúry boli v roku 2000 posilnené zriadením dvoch detašovaných pracovísk.

V  boji s organizovaným zločinom sa posilnili kompetencie spravodajských služieb. Novelou zákona o SIS boli rozšírené jej kompetencie na úseku potláčania a predchádzania terorizmu. Prehodnotením dôvodov uloženia závažných prípadov trestnej činnosti sa vláda zaoberala v roku 1999 a prijala opatrenia na obnovenie ich vyšetrovania. Vyšetrovanie viacerých takýchto prípadov sa ukončilo (napr. trestná činnosť pracovníkov SIS). Ukončiť vyšetrovanie všetkých prípadov sa však nepodarilo vzhľadom na ich skutkovú a právnu zložitosť.

V rámci rekodifikácie trestného práva si vláda stanovila cieľ zaviesť osobitné procesné pravidlá pre boj s organizovaným zločinom, rozšíriť škálu zákonných dôkazných prostriedkov,  zvýšiť ochranu svedkov, znalcov ako aj orgánov činných v trestnom konaní. Tieto procesné pravidlá, prostriedky a postupy boli zavedené v rámci noviel Trestného poriadku, ktoré boli prijaté v uplynulom období.

Záujmom vlády bolo zintenzívniť aj policajnú spoluprácu so zahraničím. Táto  spolupráca sa posilnila z kvantitatívneho i kvalitatívneho hľadiska. Policajný zbor je v zahraničí akceptovaný ako dôveryhodný a profesionálny partner. Pozitívom je skutočnosť, že boli splnené úlohy spojené s napĺňaním negociačnej kapitoly 24 -Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. 

V rámci vytvárania mechanizmov ochrany štátnej hranice došlo k podstatným zmenám v riadiacich a organizačných štruktúrach služieb hraničnej a cudzineckej polície. Personálne boli posilnené útvary na hranici s Ukrajinou a výrazne sa posilnilo materiálne a technické vybavenie útvarov na štátnej hranici s Ukrajinou a Maďarskom. Koordinácia uskutočňovaných opatrení prebiehala na úrovni dvojstranných i mnohostranných medzinárodných rokovaní, v rámci rokovaní spoločných pracovných skupín a predpoklady pre ňu boli vytvorené aj novelou zákona o PZ. Vláda prijala a realizuje  koncepciu zosúlaďovania vízovej politiky SR s vízovou politikou krajín EÚ a harmonogram vypovedania bezvízových dohôd.

V boji s kriminalitou sa dôraz kládol najmä na ekonomickú kriminalitu. Počet zistených, resp. odhalených trestných činov ekonomickej kriminality sa každoročne zvyšoval. Na týchto výsledkoch sa podieľala aj služba finančnej polície, ktorá si v hodnotenom období upevnila svoje postavenie v medzinárodnej organizácii EGMONT GROUP a zlepšila činnosť na úseku finančného spravodajstva. S účinnosťou od 1.9. 2001 sa SR stala signatárom Dohovoru Rady Európy č. 141 o praní, vyhľadávaní, zaisťovaní a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti. Prijatý bol nový zákon č. 367/2000 Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestných činov.

V záujme zvýšenia bezpečnosti občanov boli konkrétne opatrenia zamerané najmä na ochranu mládeže (špecializácia na pracoviskách kriminálnej polície, preventívne programy a projekty), starších ľudí (akcie k Medzinárodnému roku starších ľudí), na ochranu podnikateľov (stretnutia polície s podnikateľmi) i na ochranu žien (uplatňovanie novely Trestného zákona z roku 1999). Osobitná pozornosť bola venovaná riešeniu problémov kriminality s rasovým podtextom. V roku 2001 boli na všetkých KR PZ zriadené poradensko-informačné centrá.

Potrebné legislatívne opatrenia na potláčanie korupcie boli prijaté najmä v novelách trestnoprávnych predpisov, do ktorých boli premietnuté záväzky a odporúčania z medzinárodných dohovorov k problematike korupcie, ku ktorým SR pristúpila. V roku 2000 vláda prijala Národný program boja proti korupcii, ktorý sa realizuje prostredníctvom rezortných akčných plánov. Pripravený bol projekt spoločného vzdelávania policajtov, prokurátorov a sudcov zaoberajúcich sa korupciou a vytvorená bola stála centrálna jednotka boja proti korupcii zo zástupcov orgánov činných v trestnom konaní. Ministerstvo vnútra vypracovalo a realizuje projekt potlačenia korupcie v PZ.

Zámerom vlády bolo v nadväznosti na rekodifikáciu trestnoprávnych predpisov pripraviť nový zákon o Policajnom zbore. V dôsledku neukončenia rekodifikácie trestnoprávnych predpisov sa k príprave nového zákona o PZ neprikročilo. Potrebné právne úpravy boli vykonané novelami zákona o PZ, vrátane úpravy postavenia právomocí a zodpovednosti prezidenta PZ tak, ako sa vláda zaviazala.

Vláda si stanovila cieľ vykonať potrebné korekcie v štruktúrach Policajného zboru, zabezpečiť ich stabilizáciu, skvalitniť personálnu prácu, zmeniť systém výchovy a vzdelávania policajtov a zvýšiť právne istoty policajtov. 

Významnou zmenou bola redukcia počtu okresných riaditeľstiev PZ zo 76 na 54 v roku 1999. Ďalšie organizačné zmeny zohľadňovali potrebu zosúladenia organizačných štruktúr s požiadavkami EÚ a NATO, s požiadavkami vyplývajúcimi z medzinárodných zmlúv a záväzkov i s požiadavkami policajnej praxe. Korekcie v štruktúrach PZ neumožňovali dôsledne realizovať zámer stabilizovať tieto štruktúry. Pri uplatňovaní kariérneho postupu policajtov sa kládol dôraz na spĺňanie kvalifikačných predpokladov ako podmienky služobného postupu policajta. Najmä v rokoch 1999 a 2000  došlo k personálnemu posilneniu výkonu služby jednak v dôsledku redukcie OR PZ a jednak schválením nárastu miest vládou (celkom 676 miest policajtov). Začalo sa s transformáciou policajného školstva. V závere roka 2001 bola schválená koncepcia vzdelávacej sústavy PZ, ktorá v horizonte 5 až 10 rokov rieši problematiku skvalitňovania odborného vzdelávania a prípravy policajtov. Nedostatky zákona o štátnej službe policajtov boli odstránené jeho novelou z roku 1999.

V záujme upresnenia kompetencií a zefektívnenia spolupráce PZ s inými orgánmi boli aktualizované, resp. pripravené nové medzirezortné dohody o spolupráci. Prijali sa aj príslušné právne úpravy (napr. v zákone o Zbore väzenskej a justičnej stráže SR, v zákone o obecnej polícii, v zákone o PZ, v zákone o SIS, v zákone o zaobchádzaní s prekurzormi). 

Za významnú podmienku efektívneho budovania a činnosti Policajného zboru vláda považovala postupné odstraňovanie deficitu v jeho finančnom zabezpečení a skvalitňovaní materiálneho a technického vybavenia.

Zdroje štátneho rozpočtu neumožnili v plnom rozsahu  tento zámer vlády realizovať. Napriek zložitej situácii boli vytvorené podmienky na realizáciu prioritných programov vlády a rezortu (napr. zabezpečenie štátnej hranice a špecializovaných útvarov, boj s organizovaným zločinom, rádiokomunikačná sieť štátnej správy).

Vo vzájomnej komunikácii polície a celého rezortu ministerstva vnútra s masmédiami a verejnosťou sa prekonávala  nedôvera k činnosti polície. Výskumy verejnej mienky naďalej ukazujú, že sa nepodarilo v želanej miere prelomiť bariéru nedôvery verejnosti k polícii napriek tomu, že otvorenosť a ústretovosť rezortu k masmédiám a verejnosti sa zvýšila (tlačové besedy, činnosť hovorcov, propagačno-popularizačné akcie, sprístupňovanie informácií). Miera dôvery v políciu sa nezvýšila, na čo mali v poslednom období výrazný vplyv dopravné nehody pod vplyvom alkoholu, ale i ďalšia trestná činnosť niektorých jednotlivcov. Ministerstvo vnútra na tieto udalosti reagovalo razantnými opatreniami operatívneho i koncepčného charakteru. Zvýšeniu zodpovednosti občanov za vlastnú bezpečnosť pomáhali preventívne programy a projekty, ale i zavedenie inštitútu dobrovoľného strážcu poriadku.

S cieľom dôsledne dbať o prevenciu vláda prijala v roku 1999 stratégiu prevencie kriminality v SR do roku 2002. Jej realizácia sa premietla do preventívnych programov a projektov na úrovni samosprávy, štátnej správy i PZ.

V nadväznosti na politickú a ekonomickú situáciu vláda si stanovila cieľ riešiť optimálne usporiadanie verejnej správy tak, aby zabezpečovala základné potreby občanov. To si vyžadovalo pokračovať v decentralizácii kompetencií štátu na nižšie zložky verejnej správy pri rešpektovaní princípu subsidiarity. V nadväznosti na koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy sa uskutočnila decentralizácia kompetencií štátu na orgány územnej samosprávy. Vytvorené boli legislatívne a zabezpečené ďalšie podmienky na postupnú realizáciu tohto procesu. Financovanie presúvajúcich sa pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky je v roku 2002  zabezpečené decentralizačnou dotáciou zo štátneho rozpočtu na jednotlivé kompetencie, zodpovedajúcou odsúhlaseným delimitačným protokolom v rozsahu výdavkov, za ktorých boli tieto pôsobnosti vykonávané štátnymi orgánmi.

Vláda si stanovila cieľ zabezpečiť ratifikáciu Európskej charty miestnej samosprávy a posúdiť možnosti implementácie ďalších ustanovení charty do vnútroštátneho práva. 

S účinnosťou od 1. 6. 2000 sa SR stala signatárom Charty s vyhlásením konkrétnych článkov, ktoré sa zaviazala dodržiavať. V máji 2002 NR SR vyslovila súhlas s ďalším článkom charty (čl. 6 ods. 2). Decentralizácia kompetencií,  uskutočňovaná po etapách od 1. 1. 2002, je v súlade s princípmi charty.

Vláda pokladala za opodstatnené posúdiť potrebu zmien v zákone o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky. Územné a správne usporiadanie SR nebolo potrebné zmeniť vzhľadom na prijatý zákon o samosprávnych krajoch. Počet a územie novozriadených samosprávnych krajov sú totiž totožné s počtom a územím krajov. Vláda síce navrhovala iné riešenie (12 samosprávnych krajov) a teda aj zmenu územnosprávneho usporiadania štátu, avšak Národná rada SR si túto koncepciu neosvojila.

	Vláda v súlade s Európskym rámcovým dohovorom o cezhraničnej spolupráci medzi územnými celkami alebo orgánmi, ako aj s Doplnkovým protokolom k tomuto dohovoru, mala za cieľ navrhnúť susedným štátom uzavretie medzištátnych dohôd ustanovujúcich formy a rozsah, v ktorom môžu orgány samosprávy a štátnej správy rozvíjať cezhraničnú spoluprácu. Takéto dohody o cezhraničnej spolupráci vláda so susednými štátmi uzatvorila (s výnimkou Rakúska, s ktorým je dohoda v štádiu rokovaní).

	Zámerom vlády bolo dbať na dôsledné rešpektovanie zákonnosti v styku úradov s občanmi.   Novou evidenciou obyvateľstva SR sa mali vytvoriť predpoklady na zjednodušenie postupu vybavovania záležitostí občanov, presunom niektorých správnych agend z Policajného zboru do pôsobnosti miestnej štátnej správy sa malo umožniť poskytovanie  komplexnejších služieb  občanom a právnickým osobám.

Dôsledné presadzovanie zákonnosti v styku úradov s občanmi je dlhodobým procesom. Niektoré problémy boli odstránené čiastkovou novelizáciou Trestného zákona a uplatňovaním zákona o slobodnom prístupe k informáciám. V širšom chápaní je to aj vytvorenie regionálnej samosprávy a novelizácia zákona o obecnom zriadení.

Prijatím zákona o presune niektorých pôsobností z PZ na okresné úrady a krajské úrady a zákona o hlásení pobytu občanov SR a registri obyvateľov SR boli vytvorené potrebné predpoklady pre komplexnejšie poskytovanie služieb občanom orgánmi miestnej štátnej správy. 

Vláda si stanovila cieľ pripraviť dlhodobý program podpory informatizácie spoločnosti s použitím najnovších informačných a komunikačných technológií a vytýčiť v ňom strategické ciele a záujmy štátu.  Zámerom vlády bolo priblížiť výkon štátnej správy k občanovi. Tok informácií v štátnej správe sa mal vyriešiť dobudovaním vládnej dátovej siete GOVNET. 

Do rutinnej prevádzky sa uviedla počítačová sieť MV SR-VS-NET, ktorá umožňuje každému občanovi prostredníctvom siete INTERNET komunikovať s úradmi miestnej štátnej správy a pristupovať na zriadené webovské stránky krajských a okresných úradov. Financovanie rozšírenia vládnej dátovej siete GOVNET vláda v roku 2002 pozastavila.

Zámerom vlády bolo skvalitňovanie profesnej úrovne zamestnancov verejnej správy ich systematickým vzdelávaním. Na jeho naplnenie vláda schválila v auguste 2000 novú koncepciu vzdelávania vo verejnej správe, ktorá sa v súčasnosti realizuje.

Medzi ďalšie významné úlohy vlády patrilo dôsledné plnenie zmluvných záväzkov pri správe štátnych hraníc v súlade s ústavou a medzinárodnými zmluvami, ktoré Slovenská republika uzavrela a ktorými je viazaná.

Z hľadiska právneho a z hľadiska technického zabezpečenia má SR štátne hranice so všetkými susednými štátmi usporiadané v súlade s medzinárodným právnym poriadkom, Ústavou SR a  s vnútroštátnym právom. Významným aktom z roku 1999 bolo prijatie nového zákona o správe štátnych hraníc.

Vláda vytvárala potrebné zmluvné podmienky na účinnú medzinárodnú spoluprácu v prevencii a pri riešení mimoriadnych udalostí (zmluvy s Poľskom, Ukrajinou, Českou republikou a Slovinskom). Schválením zákona o integrovanom záchrannom systéme boli položené základy skvalitnenia služieb pri ochrane života, zdravia a majetku.

Vláda v súlade so svojím vyhlásením venovala pozornosť aj zdokonaľovaniu riadenia Zboru požiarnej ochrany a jeho materiálneho a technického vybavenia. Prijatý bol zákon o ochrane pred požiarmi a zákon o Hasičskom a záchrannom zbore. K 1.4.2002 boli vytvorené riadiace štruktúry zboru na úrovni ministerstva, krajov a okresov. V januári 2001 vláda prijala opatrenia na skvalitnenie materiálno-technického vybavenia zboru v najbližších piatich rokoch.

Migračnú politiku  vláda koordinovala s postupmi krajín Európskej únie. Dosiahol sa významný posun v harmonizácii azylového práva SR s právom EÚ (prijatie nového azylového zákona) a pri vytváraní podmienok na integráciu utečencov do spoločnosti (zabezpečenie bytov, nových ubytovacích kapacít a potrebnej infraštruktúry pre utečencov).

Vláda v záujme integrácie do európskych štruktúr postupne utvárala podmienky na zabezpečenie kompatibility systému ochrany utajovaných skutočností. Bol schválený a do praxe  uvedený nový zákon o ochrane utajovaných skutočností. Zriadený bol Národný bezpečnostný úrad a zabezpečený bol prechod kompetencií na tomto úseku z ministerstva vnútra na tento úrad.

 B. Spravodlivosť 

Vláda si za svoj cieľ stanovila vytvorenie nevyhnutných podmienok  pre reálne uplatnenie ústavného práva na nezávislé a nestranné súdnictvo. Tento cieľ sa mal dosiahnuť prijatím opatrení, ktorých cieľom je dodržanie zásady zákazu odňatia veci zákonnému sudcovi. Prehĺbiť sa mali aj záruky sudcovskej nezávislosti, najmä zrušením dvojetapovitosti volieb do sudcovskej funkcie a zároveň stanovením zákonných podmienok pre výber kandidátov do funkcií justičných čakateľov a sudcov, vrátane zvýšenia vekovej hranice potrebnej na vznik sudcovskej funkcie. Mala sa  zaručiť ochrana sudcov a ich rodinných príslušníkov ako aj primerané sociálne a dôchodkové zabezpečenie sudcov. V záujme oddelenia výkonu súdnictva od štátnej správy sa mali overovať nové formy sudcovskej samosprávy s rozšírením ich rozhodovacích právomocí, ale aj zodpovednosti. Zároveň sa mala posilniť aj kárna zodpovednosť sudcov najmä v prípadoch korupcie alebo zneužívania právomoci. 

Uvedené ciele sa splnili novelou Ústavy SR č. 90/2001 Z.z., zákonom o sudcoch a prísediacich č. 385/2000 Z.z., zákonom o Súdnej rade č. 185/2002 Z.z., zavedením voľby kandidátov na predsedov a podpredsedov súdov kolektívom sudcov, Združením sudcov Slovenska a príslušnou sudcovskou radou. Kárna zodpovednosť sudcov sa prehĺbila predĺžením objektívnej lehoty na začatie disciplinárneho konania proti sudcom z jedného roka na dva roky s rozšírením dôvodov pre disciplinárne konanie. Zaviedli sa majetkové priznania sudcov.

K posilneniu práva na rýchlu a účinnú súdnu ochranu mali smerovať ďalšie zákonné úpravy zjednodušujúce a skracujúce súdne konanie, ako aj prehlbujúce zásadu kontradiktórnosti súdneho konania. Preveriť sa mali aj ďalšie možnosti mimosúdneho rozhodovania sporov. Zavedením inštitútu vyššieho súdneho úradníka sa sudca  mal odbremeniť od súdnotechnických úkonov, čo by mu umožnilo plne sa sústrediť na súdnorozhodovaciu činnosť. Úpravami v systéme súdnych poplatkov a v mechanizme právnej pomoci  súdnictvo sa malo sprístupniť aj sociálne slabším občanom. Sprístupneniu súdnictva mali slúžiť tiež ďalšie etapy postupného prispôsobovania sídiel okresných súdov novozriadeným okresom. 

Uvedené zámery Programového vyhlásenia vlády boli čiastočne splnené. V tej časti, kde sa uvádza, že sprístupneniu súdnictva budú slúžiť ďalšie etapy postupného prispôsobovania sídiel okresných súdov novozriadeným okresom, sa po analýzach dospelo naopak k názoru, že je potrebné zredukovať počet súdov a nie ich rozširovať. 

Ďalšie z vymenovaných cieľov sa splnili prijatím noviel Trestného poriadku č. 173/2000 Z.z., č. 366/2000 Z.z. a  v júni 2002 schválenou novelou, ďalej novelou Občianskeho súdneho poriadku č.501/2001 Z.z., zákonom  o rozhodcovskom konaní č. 244/2002 Z.z., zákonom o vyšších súdnych úradníkoch prijatým 19. 6. 2002 Národnou radou SR. Zaviedli sa bezplatné právne poradne pre sociálne slabších občanov v sídlach krajských súdov a na ministerstve spravodlivosti. 

Vláda si ďalej vytýčila cieľ zjednodušiť prístup k obchodnému registru. Zrýchliť konania v týchto veciach malo aj zavedenie Centrálneho obchodného registra a Zbierky listín v obchodnom registri. Za významný cieľ sa označilo zvýšenie efektívnosti konkurzného a vyrovnávacieho konania tak, aby bolo účinným nástrojom na vysporiadanie majetkových pomerov úpadcov a uspokojenie jeho veriteľov vrátane malých veriteľov posledných tried pohľadávok. 

Počas funkčného obdobia vlády sa zaviedol prístup k Obchodnému registru na internete. V novele Obchodného zákonníka č. 500/2001 Z. z. sa ustanovila Zbierka listín, ktorá je súčasťou obchodného registra a do ktorej sa ukladajú všetky právne relevantné listiny, týkajúce sa registrovaného subjektu. Novela zákona o konkurze a vyrovnaní č. 566/2001 Z.z. posilnila postavenie veriteľov tým, že vymedzila kontrolné oprávnenia veriteľov nad správcom konkurznej podstaty najmä pri schvaľovaní alebo zamietnutí plánu speňažovania podstaty v priebehu schôdze veriteľov s následnou možnosťou iniciovať odvolanie správcu konkurznej podstaty. 

Vláda splnila aj zámery Programového vyhlásenia v oblasti väzenstva.  Stabilizácia príslušníkov ZVJS sa zvýšila prijatím zákona č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov.  V júli 2002 boli prijaté novely zákona o výkone väzby a zákona o výkone trestu odňatia slobody. V auguste 1999 bol prijatý Komplexný program boja so zločinnosťou v podmienkach Zboru väzenskej a justičnej stráže. V rokoch 1999 – 2002 nebol zaznamenaný žiadny útek z  vyšetrovacej väzby alebo útek odsúdeného z vyššej nápravno-výchovnej skupiny.

C. Obrana štátu 

	Hlavným cieľom, ktorý vyplýval z Programového vyhlásenia vlády, bolo pripraviť a presadiť optimálny variant zaručenia bezpečnosti štátu spočívajúci v získaní plnohodnotného členstva v Severoatlantickej aliancii. Naplnenie tohto cieľa a z neho vyplývajúcich úloh bolo realizované v piatich oblastiach: zahraničná a bezpečnostná politika; obranná politika, obranné plánovanie a rozvoj armády; ekonomická politika, logistika a správa majetku štátu; sociálna politika a starostlivosť o rozvoj a zabezpečenie ľudských zdrojov; riadenie, kontrola a dohľad nad uplatňovaním zákonnosti. 

Vypracoval sa základný strategický dokument – Bezpečnostná stratégia SR. Táto stratégia SR sa stala východiskom pre prípravu ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu a pre koncepciu bezpečnostného systému SR. Vypracovala sa aj Obranná stratégia SR, ktorá sa stala východiskom pre spracovanie zákona o obrane SR, zákona o ozbrojených silách SR, zákona o brannej povinnosti a pre koncepciu reformy systému obrany SR. Ďalší dokument, Vojenská stratégia SR, implementuje Bezpečnostnú stratégiu SR a Obrannú stratégiu SR na podmienky ozbrojených síl. Vojenská stratégia sa stala východiskom pre spracovanie koncepčného dokumentu reformy Ozbrojených síl SR - Model 2010.

Bezpečnostná stratégia SR, Obranná stratégia SR a Vojenská stratégia SR boli prijaté v Národnej rade Slovenskej republiky konsenzuálne, čo vytvára predpoklad kontinuity ich implementácie v dlhšom časovom úseku. 

V procese približovania sa k NATO už v septembri 1999 bol prijatý národný Akčný plán členstva SR (NP PRENAME), ktorý zakotvil hlavné úlohy v procese približovania sa k NATO. 

Po roku 1999 sa prehodnotila aj naša účasť v Individuálnom partnerskom programe (IPP). Po Madridskom summite plnenie tohto programu stagnovalo a novú dynamiku nadobudlo až od jesene 1999, keď sa tento plán stal previazaným s plnením úloh NP PRENAME a PARP.

IPP vo svojich ročných cykloch zabezpečoval prípravu personálu ozbrojených síl najmä v jazykovej a odbornej príprave. Na cvičeniach NATO/PzM, na ktorých sa SR pravidelne zúčastňovala, sa príslušníci SR zoznamovali s operačnými postupmi NATO. V rámci posilňovania operačných spôsobilostí ozbrojených síl SR bolo prijaté rozhodnutie posilniť účasť SR v operáciách Severoatlantickej aliancie a EÚ. Realizácia tohto rozhodnutia bola spojená s vytvorením spoločnej poľsko-česko-slovenskej brigády. Veliteľstvo a štáb sú od mája 2002 v Topoľčanoch. Prvým veliteľom brigády je slovenský dôstojník. Ďalším príspevkom v tejto oblasti bolo vytvorenie spoločného česko-slovenského práporu pre operáciu KFOR v Kosove. Slovenská republika prispela do tohto práporu jednou rotou. V rámci boja proti medzinárodnému terorizmu je Slovenská republika pripravená vyslať svoju vojenskú jednotku do Afganistanu.

Príslušníci ozbrojených síl SR v súčasnosti pôsobia v dvoch operáciách na podporu mieru pod vedením NATO a v desiatich mierových, pozorovateľských a monitorovacích misiách pod vedením OSN, OBSE a EÚ. V mierových operáciách v zahraničí pôsobí 709 príslušníkov ozbrojených síl SR.  V porovnaní s rokom 1998 je to viac ako desaťnásobný nárast. 

Z hľadiska orientácie na jednotlivých zahraničných partnerov bol dôraz položený na ďalší rozvoj vzájomných vzťahov a prehlbovanie spolupráce s kľúčovými krajinami NATO a susednými krajinami. Nateraz má SR spracované, prerokované a schválené plány dvojstrannej spolupráce so 17 členskými krajinami NATO (okrem Islandu a Luxemburska) a 8 partnerskými krajinami kooperujúcimi v rámci programu PzM.

Obranná politika bola realizovaná v súlade s hlavným cieľom definovaným v Programovom vyhlásení vlády SR pre oblasť obrany. V tomto duchu bola novodefinovaná celá oblasť strategických východísk tvorby obrannej politiky štátu a rozpracovaný a NR SR schválený celý komplex všeobecne záväzných právnych predpisov pre oblasť obrany. Ide predovšetkým o ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, ale i zákon o obrane Slovenskej republiky, o ozbrojených silách Slovenskej republiky a o brannej povinnosti.

	Praktickým uplatnením cieľov a priorít definovaných v základných strategických dokumentoch bola príprava zásadnej reformy ozbrojených síl. Za aktívnej participácie expertov členských krajín NATO bol spracovaný a prijatý dokument „Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010“, ktorý predstavuje zásadnú zmenu smerovania ozbrojených síl Slovenskej republiky v porovnaní s predchádzajúcimi pokusmi o ich premenu. Ide o vyváženú, vnútorne previazanú koncepciu, ktorá definuje celkový stav moderných ozbrojených síl. Budú to ozbrojené sily od roku 2006 plne profesionálne, efektívne, finančne dostupné, moderne organizované, vyzbrojené a vycvičené. 

	V nadväznosti na tento dokument vláda Slovenskej republiky schválila dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky. Dôsledná implementácia Dlhodobého plánu na zásadách obranného plánovania spolu so stabilným rozpočtom na obranu na úrovni 2 % HDP od roku 2003 tvoria rozhodujúce východisko moderných ozbrojených síl s dostatočnými bojovými spôsobilosťami. Výsledkom bude posilnenie obranyschopnosti štátu a splnenie východiskových predpokladov na vstup do NATO.

	Jedným z prvých krokov realizácie reformy bola k 1. októbru 2001 vykonaná rozsiahla reorganizácia Ministerstva obrany Slovenskej republiky a Generálneho štábu Armády Slovenskej republiky. Na strategickom stupni riadenia a velenia sa znížili plánované počty pracovníkov o jednu tretinu – o 480 osôb. Vzrástlo pomerné zastúpenie civilných zamestnancov zo 45 na 61 %, zmenil sa podiel alternatívnych funkcií v prospech civilných. 

V oblasti ekonomickej politiky a logistiky sa hlavné úsilie sústredilo na vytváranie podmienok na prípravu ozbrojených síl SR na vstup do NATO. Plnohodnotne sa využívali možnosti účasti SR v Programe Partnerstvo za mier vo vecnej a ekonomickej rovine. Plnením 64 partnerských cieľov sa realizovali podmienky prístupového procesu vstupu do NATO.

Štruktúra rozpočtu rezortu do roku 2010 umožní postupne zvyšovať obchodné aktivity. Obranný rozpočet na úrovni 20 mld. Sk ročne, s ktorými reforma ozbrojených síl počíta, bude použitý predovšetkým doma a tieto peniaze sa vrátia do slovenskej ekonomiky. Z toho 25 %, ktoré budú určené na modernizáciu ozbrojených síl, na stimulovanie predovšetkým rozvoja domáceho zbrojeného priemyslu. 
I.	
	V súlade s materiálom Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010 a Koncepcie reformy vojenského školstva SR sa začal útlmový proces vo vojenských stredných školách (VSŠ v Liptovskom Mikuláši a VSŠL v Košiciach).

	Na základe výsledkov nezávislého auditu vykonaného poradným týmom CUBIC Application pôsobiacim pri MO SR sa pripravuje zákon o Akadémii obrany SR a novela „Koncepcie vojenského školstva SR“.

Vypracovala sa aj koncepcia výskumu a vývoja v rezorte ministerstva obrany do roku 2005 a program rozvoja vojenských vied.

	Vytvoril sa funkčný systém personálneho manažmentu, porovnateľný s obdobným systémom armád členských štátov NATO. Tento  umožňuje ozbrojeným silám podľa ich potrieb získavať personál v určenom počte a v požadovanej kvalite, súčasne zabezpečuje kariérny a osobnostný rozvoj profesionálnych vojakov a občianskych zamestnancov.
	
	Zdokonalil sa systém finančného, zdravotného a sociálneho zabezpečenia vojakov a občianskych zamestnancov.

	Vláda pripravila dve novelizácie zákona č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov s cieľom podporovať zvyšovanie miery profesionalizácie ozbrojených síl tým, že bolo navrhnuté zvýšenie funkčných platov a hodnostných príplatkov a tiež zavedenie nových jednorazových peňažných plnení ako motivujúcich prvkov pre vstup občanov do profesionálnej vojenskej služby. Pripravila sa koncepcia odmeňovania profesionálnych vojakov, ktorá je založená na princípe vojenských hodností. V súlade s ňou a v súlade s dokumentom Ozbrojené sily SR – model 2010 sa predpokladá uplatnenie nového systému odmeňovania od roku 2005.

	Zásadným aktom na úseku sociálneho zabezpečenia vojakov a občianskych zamestnancov bolo prijatie zákona o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, ktorý nadobudol účinnosť dňom 1. júla 2002.  

Pri realizácii Programového vyhlásenia vlády SR sa kládol dôraz na dobudovanie systému demokratického riadenia a kontroly ozbrojených síl pri zachovaní ich nadstraníckeho a politicky neutrálneho postavenia. Výrazne sa posilnila úloha parlamentných orgánov v tomto systéme, čo našlo svoju reflexiu aj v novej bezpečnostnej a obrannej legislatíve. S cieľom posilniť transparentnosť celého procesu riadenia ozbrojených SR vláda SR rozhodla o transformácii vojsk ministerstva vnútra a Železničného vojska s tým, že časť úloh, ktoré doposiaľ plnili, prevzalo Ministerstvo obrany SR a časť civilné subjekty. 

	V oblasti výcviku štábov a vojsk na všetkých stupňoch velenia a riadenia bol dôraz položený na plánovanie a vedenie operácií v súlade so štandardnými postupmi členských štátov NATO. V tomto duchu sú pripravované doktríny ozbrojených síl. Výcvik v pozemných silách zaznamenal stúpajúci trend. Boli realizované takmer všetky naplánované vyvedenia a poľné cvičenia vojsk. V roku 2001 bol vykonaný výcvik vybraných kategórií záloh. Výcvik vzdušných síl má taktiež stúpajúci trend. Počet nalietaných hodín v priemere na pilota sa zvýšil z 22,6 hodín v roku 1998 na 56,5 hodín v roku 2002. Po siedmich rokoch, v roku 2002, budú vykonané ostré bojové streľby jednotkami letectva a protivzdušnej obrany vzdušných síl.

	Zvýraznil sa podiel kontrolnej činnosti na riadiacej práci hlavných funkcionárov rezortu ministerstva obrany. Inšpekcia ministra obrany SR vykonala viac ako 100 kontrol všetkých oblastí činnosti ozbrojených síl pri skvalitnení ich obsahu a dôslednosti. Dôraz sa kládol na efektívne využívanie rozpočtových prostriedkov a proces verejného obstarávania. Rezort ministerstva obrany sa aktívne zapojil do plnenia akčného plánu boja proti korupcii.    

Vláda v oblasti obrany splnila úlohy obsiahnuté v  Programovom vyhlásení vlády SR. Od pražského summitu NATO očakáva jednoznačné pozvanie na rokovanie o prístupe do Aliancie.  Tento optimizmus sa opiera o dosiahnuté výsledky a tiež o  hodnotenia vládnych predstaviteľov členských štátov a expertov NATO.  

D. Zahraničná politika   

Vláda sa vo svojom programovom vyhlásení v oblasti zahraničnej politiky zaviazala klásť hlavný dôraz na proces euroatlantickej integrácie, obnoviť medzinárodnú pozíciu krajiny, znovu nadviazať kontakty s našimi strategickými partnermi a na novú kvalitatívnu úroveň dostať vzťahy so susedmi. 

Strategickým cieľom SR a jednou z najdôležitejších politických a ekonomických priorít bolo a ostáva členstvo krajiny v Európskej únii. Bolo potrebné v čo najkratšom čase splniť politické kritériá a následne aj ostatné kritériá stanovené EÚ, v tom čase predovšetkým kodanským summitom. Bolo nutné zmeniť vnímanie Slovenska v zahraničí, obnoviť dôveryhodnosť krajiny. Z izolácie, v ktorej sa SR nachádzala v roku 1998, sa nám podarilo dostať na špičku krajín usilujúcich sa o členstvo v EÚ. Slovensko v praxi uplatnilo princíp „dobiehania“ a dvojročné oneskorenie v prístupových rokovaniach sa prekonalo v priebehu necelých dvoch rokov.

V prítomnosti máme otvorených všetkých 30 kapitol a predbežne uzavretých 27 z nich. V záveroch summitu v Laekene, potvrdených sevillským summitom, je Slovensko výslovne uvedené ako jedna z desiatich krajín, ktoré by mali, resp. mohli realizovať časový harmonogram rozšírenia stanovený v Göteborgu – t.j. ukončenie prístupových rokovaní do konca roku 2002 a v roku 2004 sa zúčastniť na voľbách do Európskeho parlamentu už ako riadni členovia Únie. Slovensko sa aktívne podieľa na činnosti Konventu o budúcnosti Európy, ktorý má formulovať základy budúceho fungovania Únie. Iniciovalo sa vytvorenie Národného konventu o európskej budúcnosti Slovenska. Slovenská republika aktívne využíva rozsiahlu pomoc z predvstupových programov PHARE a ISPA a v najbližšom období už aj z programu SAPARD, pre ktorý už boli dobudované všetky potrebné štruktúry pre jeho efektívne riadenie.

V oblasti zahranično-bezpečnostnej politiky si ako strategickú prioritu vláda stanovila dosiahnutie členstva v NATO v najkratšom možnom čase. Zatiaľ čo na Madridskom summite, ktorý pozval do Aliancie ČR, MR a PR, Slovensko nebolo ani spomenuté, teraz je spolu so Slovinskom vnímané ako najperspektívnejší kandidát na členstvo. V spoločnosti vznikol konsenzus o potrebe smerovania Slovenska do NATO. Svedčí o tom fakt, že zásadné politicko-bezpečnostné dokumenty boli prijaté tak koalíciou, ako aj opozíciou. Rástla podpora verejnosti pre naše členstvo v NATO a dnes dosahuje 60%. Je to dôsledok  efektívnej a otvorenej komunikačnej stratégie tejto vlády. Slovenská republika sa aj v uplynulom roku znova dokázala správať ako de facto člen NATO, keď sa veľmi flexibilne a operatívne zapojila do celosvetového boja proti medzinárodnému terorizmu. Slovenská republika sa nachádza na prahu členstva v NATO. Spĺňame všetky technické a v súčasnosti i politické podmienky. Vláda SR urobila pre naše prijatie všetko a krajinu dostala pred brány Aliancie. 

V súlade s programovými zámermi vlády sa Slovensko v roku 1999 stalo 30.  členskou krajinou OECD, čím vláda naplnila ďalšiu integračnú zahraničnopolitickú prioritu.

Úspešné napĺňanie strategických zahraničnopolitických priorít bolo tesne previazané so zmenami vo vnútornej politike a so zvýšením kreditu Slovenska na medzinárodnej scéne.   

Za stálu prioritu našej zahraničnej politiky bol stanovený rozvoj dobrých vzťahov so susednými krajinami. Vláda sa zaviazala využiť všetky možnosti na zintenzívnenie stykov s Českou republikou, Poľskom a Maďarskom a aktívne sa podieľať na oživení a rozvoji vyšehradskej spolupráce. Zvláštny význam vláda prikladala rozvoju vzájomných vzťahov s Rakúskom ako jedinou členskou krajinou EÚ susediacou so SR. Trvalá pozornosť sa venovala aj rozvoju vzťahov s Ukrajinou, ktorá je naším najväčším susedom. Mimoriadny význam pre Slovensko mala spolupráca v zoskupení V4, ktorá bola obnovená práve z iniciatívy tejto vlády. Vďaka nej sme sa mohli tešiť významnej podpore, ktorej sa nám dostávalo zo strany našich partnerov pri úsilí o vstup do NATO. Jej konkrétnym vyjadrením v oblasti vojensko-politickej spolupráce je vytvorenie spoločnej česko-slovenskej jednotky v rámci KFOR a spoločnej slovensko-česko-poľskej jednotky schopnej nasadenia pod velením NATO alebo Európskej únie. Nový rozmer predstavuje spolupráca V4-B3 (krajiny Beneluxu), ktorá predstavuje možný model spolupráce v budúcej (rozšírenej) EÚ.

Nemožno nespomenúť, že naše vzťahy s Maďarskom boli skomplikované prijatím kontroverzného zákona o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách maďarským parlamentom. Naviac, bývalý maďarský predseda vlády otvoril na medzinárodnom fóre otázku tzv. Benešových dekrétov, čo sa nemohlo neodraziť najmä na politických scénach našich krajín. Aj k riešeniu týchto otázok vláda pristupovala zodpovedne, dôsledne presadzujúc štátne zvrchované záujmy SR takým spôsobom, aby to nenarušilo celkovo dobrú spoluprácu a nezablokovalo cesty k dialógu s Maďarskom. 

Hospodárska spolupráca je prioritou v rámci našich dvojstranných vzťahov s Ukrajinou, aj keď je v dôsledku ekonomickej situácie na Ukrajine zložitá. Vláda reagovala na snahy Ukrajiny o približovanie sa k Európskej únii. Je v záujme Slovenskej republiky, aby tento zámer ukrajinskej reprezentácie získaval podporu v Bruseli aj u jednotlivých členských krajín EÚ. V tomto duchu sa niesla aj naša politika voči Ukrajine. 

V dvojstranných vzťahoch sa vláda vzhľadom na strategické priority rozhodla zameriavať na všestranný rozvoj stykov so všetkými členskými krajinami EÚ, NATO a ďalšími vyspelými demokraciami s dôrazom na tradičné väzby a kľúčových partnerov. V tomto kontexte mala vláda záujem na obnovení partnerského dialógu a posune vzťahov s USA na vyššiu kvalitatívnu úroveň. Pri pohľade na stykové aktivity najvyšších predstaviteľov SR a predstaviteľov krajín EÚ a NATO je zrejmé, aká čulá a rozhodujúca bola táto relácia. Dlhý by bol výpočet všetkých hláv štátov, predsedov vlád či ministrov, ktorí v uplynulom a tomto roku zavítali na Slovensko. Rovnako dlhý by bol prehľad návštev na najvyššej úrovni slovenských predstaviteľov v zahraničí. Aj to svedčí o fakte, že tejto vláde sa podarilo vymaniť Slovensko z izolácie. 

Veľmi dôležité pre našu krajinu sú vzťahy s Ruskou federáciou. Vláda sa zaviazala rozvíjať korektné a vyvážené vzťahy s Ruskou federáciou, ktorá je pre SR jedným z najvýznamnejších ekonomických partnerov. Po roku 1998 sa zmenil kurz, z dovtedajšieho falošného rusofilstva, ktorý neprospieval nikomu, predovšetkým však nie Slovensku, na zameranie sa na vzájomne výhodnú spoluprácu. Tento nový trend sa osvedčil a viditeľne lepšie vyhovuje obom stranám. Zahraničná politika SR voči Rusku bola plne koordinovaná s líniou EÚ, načrtnutou v princípoch Spoločnej stratégie EÚ voči Ruskej federácii. SR podporuje proces zdokonaľovania demokratických mechanizmov a aplikácie zásad trhovej ekonomiky v Rusku. Tým, že sa v priebehu uplynulých rokov dostala rusko-slovenská bilaterálna relácia na ekonomickú bázu, kde je určujúcim faktorom hospodársky záujem oboch krajín, dosiahol sa stav, ktorý jednak neohrozuje naše integračné ambície, ale na druhej strane nevyvoláva zbytočné napätia. V súčasnosti sú rusko-slovenské vzťahy oboma stranami charakterizované ako najlepšie v doterajšom vývoji.

Ako si to vytýčila vláda v programovom vyhlásení, SR bola aktívna na poli multilaterálnej diplomacie, v úsilí medzinárodného spoločenstva o prevenciu konfliktov a udržanie mieru vo svete. Za všetky aktivity možno spomenúť veľmi konkrétny vklad SR do mierových operácií s mandátom OSN. 

V uplynulých štyroch rokoch sa výrazne prehĺbila spolupráca pri tvorbe zahraničnej politiky medzi exekutívou a mimovládnymi, vedeckými a akademickými  inštitúciami. Ako príklad možno spomenúť úzku súčinnosť oficiálnej a mimovládnej diplomacie v regióne bývalej Juhoslávie (tzv. bratislavský proces vedúci k demokratickým zmenám v Srbsku), ale predovšetkým významnú účasť mimovládneho sektora pri napĺňaní hlavných integračných cieľov, na komunikácii o tomto smerovaní SR s verejnosťou.        

Nepodarilo sa úplne splniť predsavzatie vlády vytvoriť legislatívny rámec pre zabezpečenie efektívnej činnosti zahraničnej služby, pretože nebol prijatý zákon o zahraničnej službe. Hoci bol dohodnutý obsahový a časový rámec budúceho riešenia, nepodarilo sa realizovať prechod ekonomickej diplomacie pod jednotný výkon zahraničnej služby prostredníctvom ministerstva zahraničných vecí. 

5. Európska integrácia  

Programové vyhlásenie vlády z roku 1998 je koncipované s jasne prointegračnou orientáciou. Úlohy v oblasti integrácie vo viacerých smeroch profilovali činnosť vlády. Toto úsilie prinieslo svoje výsledky. Je preto opodstatnené do odpočtu výsledkov pôsobenia vlády za uplynulé funkčné obdobie zahrnúť samostatnú časť, ktorá bude sumarizáciou tých postupov a prístupov vlády, ktoré vo svojom dôsledku mali za následok principiálny obrat v hodnotení Slovenska v medzinárodnom meradle a ktoré znamenali  podstatné zvýšenie integračných šancí.
	
Európska komisia ocenila výsledky dosiahnuté v  integračnom úsilí vlády po jej nástupe do funkcie v roku 1998 a už v záveroch Súhrnnej správy zverejnenej v októbri 1999 odporučila začať prístupové rokovania v roku 2000. Rozhodnutie o pozvaní SR začať tieto rozhovory bolo prijaté na Helsinskom summite EÚ v decembri 1999, čo možno označiť za jednoznačný úspech vlády SR.

Rokovania SR s EÚ o vstupe do únie od ich začiatku úspešne pokračovali. Z doteraz otvorených 30 negociačných kapitol bolo 27 predbežne uzatvorených. Slovenská republika predpokladá uzatvorenie zostávajúcich kapitol do konca roka 2002. Tým SR naplnila svoju stratégiu dostihnutia tých kandidátskych štátov, ktoré začali rokovať o svojom vstupe do EÚ už v roku 1998.

Vláda bezprostredne po svojom nástupe urobila opatrenia na posilnenie eurointegračných štruktúr. V decembri 1998 vláda schválila štatút Ministerskej rady vlády SR pre európsku integráciu.  Pre zvýšenie efektívnosti prístupového procesu boli zriadené dva spoločné orgány Slovenskej republiky a Európskej komisie. High Level Working Group pôsobila v období január – september 1999  s cieľom naštartovať integračný proces po voľbách v roku 1998. Cieľom spoločných zasadaní bolo určenie opatrení, ktoré má prijať bezprostredne vláda SR na splnenie Kodanských kritérií. Working Group on Nuclear Energy bola vytvorená v máji 1999 s cieľom riešiť problematiku odstavenia JE Bohunice. 

V decembri 1999 vláda SR schválila štatút hlavného vyjednávača pre rokovania o vstupe Slovenskej republiky do EÚ, ktorý plní úlohy vlády SR v oblasti rokovaní o vstupe do EÚ s orgánmi EÚ v úzkej súčinnosti s podpredsedom vlády SR pre európsku integráciu, a štatút pracovných skupín pre rokovania o vstupe SR do EÚ.
 
Vláda podporila aj eurointegračné aktivity miestnych a regionálnych predstaviteľov samosprávy. V máji 2002 schválila vytvorenie Spoločného konzultačného výboru medzi Výborom regiónov EÚ a regiónmi SR.

Významný pokrok sa zaznamenal v oblasti približovania legislatívy Slovenskej republiky s legislatívou Európskej únie. Od nástupu vlády do funkcie sa schválilo 204 zákonov a noviel zákonov a 153 vykonávacích predpisov. Týmito zákonmi a vykonávacími predpismi bolo aproximovaných 868 z 945 smerníc EÚ (91,85 %). Národný program pre prijatie acquis communautaire bol revidovaný trikrát, a to v rokoch 1999, 2000 a 2001. K pravidelným hodnotiacim správam o pripravenosti SR pre vstup do EÚ z rokov 1999, 2000 a 2001 boli vypracované prioritné úlohy vlády SR v oblasti európskej integrácie. 

Najvýznamnejším opatrením vlády SR bolo posilnenie administratívnych kapacít - v roku 2001 o 1096 nových pracovníkov. Posilnili sa aj inštitúcie, ktoré budú plniť významné poslanie pri využívaní prostriedkov štrukturálnych fondov, ale aj zdrojov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ (IACS – Integrovaný administratívny kontrolný systém).

Od roku 1999 nastal významný posun v hodnotení SR zo strany Európskej komisie. V poslednej pravidelnej hodnotiacej správe sa konštatuje výrazný pokrok Slovenskej republiky, ale aj odporúčania, na ktoré oblasti sa v príprave na členstvo v únii máme zamerať. Plnenie kodanských politických kritérií viedlo k ďalšiemu upevneniu a prehĺbeniu stability inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva, rešpektovanie a ochranu  menšín. 

Významnú úlohu v procese transformácie Slovenska smerom k prispôsobeniu sa charakteristikám trhovej ekonomiky, demokratickej spoločnosti a ďalším požiadavkám vyplývajúcim z členstva v EÚ zohrala podpora z programu PHARE. Pomoc PHARE sa v rámci nového zamerania sústredila na dve hlavné priority: 1. Budovanie inštitúcií s cieľom pomôcť SR pri implementácii acquis communautaire. 2. Investičná podpora, ktorá sa sústreďuje na posilnenie výkonných orgánov potrebných na zabezpečenie súladu s acquis, ako aj na podporu ekonomickej a sociálnej súdržnosti pomocou opatrení analogických k opatreniam v členských krajinách EÚ, podporovaných Európskym fondom regionálneho rozvoja a Európskym sociálnym fondom.

V rámci finančných memoránd PHARE boli v roku 1998 podpísané finančné memorandá vo výške 73,402 mil. EURO (FM SR 99806-11, 9812, 9813, 9814). Finančné memorandá 1998 mali stanovené kontraktačné obdobie do 31. 12. 2000. K tomuto dátumu bolo nakontrahovaných 98 % alokovaných prostriedkov.

V roku 1999 boli podpísané finančné memorandá vo výške 103,3 mil. EUR.  Kontraktačné obdobie pre finančné memorandá 1999 bolo stanovené do 31. 12. 2001 a pri niektorých projektoch predĺžené do 30. 6. 2002. Úroveň kontraktácie finančných memoránd 1999 dosiahla 95 %. 

V roku 2000 boli podpísané finančné memorandá PHARE vo výške 78,82 mil. EUR. Pokles prostriedkov alokovaných v roku 2000 v rámci programu PHARE je spôsobený otvorením predvstupového programu ISPA, zameraného na financovanie veľkých štrukturálnych projektov. Finančné memorandá ISPA 2000 boli podpísané vo výške 42,46 mil. EUR. V roku 2001 boli podpísané finančné memorandá PHARE vo výške 100,5 mil. EUR. Finančný objem podpísaných memoránd projektov ISPA dosiahol 48,1 mil. EUR.

V roku 2001 bola medzi vládou SR a EK podpísaná Viacročná finančná dohoda pre program SAPARD, ktorá stanovila základný administratívny, právny a finančný rámec pre využívanie pomoci z programu SAPARD. Pred začatím využívania pomoci bolo potrebné vytvoriť i všetky administratívno-technické predpoklady pre realizáciu programu v SR. Bola zriadená Agentúra SAPARD, ktorá bola akreditovaná na národnej úrovni 10.12.2001. Táto akreditácia bola následne potvrdená zo strany EK 15.4.2002, čím sa umožnilo využívanie pomoci z programu SAPARD. Zároveň s Agentúrou SAPARD bol zo strany EK akreditovaný aj Národný fond. Ročná alokácia bola stanovená na 18,602 mil. EUR (v stálych cenách roku 2000).

Na základe nariadenia Rady ES 1267/1999 o vytvorení Nástroja pre štrukturálnu politiku v predvstupovom období (ISPA), v rámci predvstupovej pomoci EÚ kandidátskym krajinám, v období 2000 – 2006 z predvstupového nástroja finančnej pomoci ISPA je alokovaných 1 040 000 000 EUR. Priemerná ročná alokácia, ktorá je vyčlenená pre Slovenskú republiku, predstavuje 46,8 mil. EUR. Tieto prostriedky sú podľa  Nariadenia Rady 1267/1999 rozdelené v pomere 50:50 pre sektor životného prostredia a sektor dopravy, čo predstavuje v priemere 23,4 mil. EUR pre každý sektor ročne. Implementácia predvstupovej pomoci Európskych spoločenstiev z ISPA prebieha v Slovenskej republike od roku 2000.

V oblasti zahraničnej pomoci vláda dosiahla zrovnoprávnenie prostriedkov prichádzajúcich do Slovenskej republiky zo zahraničia najmä z Európskej únie s prostriedkami štátneho rozpočtu, čím kodifikovala pravidlá ich nakladania na nediskriminačnom princípe a súčasne umožnila využitie kontrolných a inšpekčných mechanizmov obvyklých v Slovenskej republike na kontrolu nakladania s prostriedkami zahraničnej pomoci zo strany štátnych orgánov Slovenskej republiky, najmä však Najvyššieho kontrolného úradu SR a organizačnými zložkami Ministerstva financií SR.

Významným príspevkom boja proti korupcii bolo aj prijatie „Všeobecnej koordinačnej smernice pre zahraničnú pomoc poskytovanú Európskou úniou a jej členskými štátmi v období pre prijatím Slovenskej republiky do Európskej únie a smernice k príprave a realizácii programu Phare“ vládou. Smernica stanovila veľmi podrobne presné rozdelenie kompetencií, práva a povinnosti všetkým ústredným orgánom štátnej správy a úradu vlády SR pri programovaní a implementácii zahraničnej pomoci. Na domovskej stránke úradu vlády boli inštalované viaceré verejne dostupné informačné systémy o zahraničnej pomoci.

6. Aproximácia právneho poriadku

Najdôležitejšou zmenou v oblasti aproximácie práva bolo prijatie novely Ústavy Slovenskej republiky ústavným zákonom, ktorý bol v Zbierke zákonov Slovenskej republiky  uverejnený pod č. 90/2001 Z. z.. Ústavný zákon nadobudol účinnosť 1. júla 2001 s výnimkou niektorých článkov, ktoré nadobudli účinnosť až 1. januára 2002.  Z pohľadu aproximácie práva sa stali kľúčovými ustanovenia čl. 7, čl. 13 a čl. 120 Ústavy Slovenskej republiky.

Novela ústavy priniesla v oblasti aproximácie práva tieto zmeny:
čl. 7, ods. 2:	
-	vytvorila sa možnosť prenosu výkonu časti suverenity SR na Európske spoločenstvá a Európsku úniu formou medzinárodnej zmluvy,
-	upravila sa prednosť právne záväzných právnych aktov ES/EÚ pred zákonmi,
-	určila sa forma prevzatia právne záväzných aktov vyžadujúcich implementáciu (zákonom alebo nariadením vlády).
čl. 13, ods. 1, písm. c):
-	vytvorila sa možnosť ukladania povinností fyzickým a právnickým osobám na základe tzv. aproximačných nariadení vlády.
čl. 120, ods. 2:
-	prijalo sa splnomocňovacie ustanovenie na vydanie zákona, na základe ktorého je vláda oprávnená vydávať nariadenia aj na vykonanie Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej a na vykonanie medzinárodných zmlúv podľa čl. 7 ods. 2 ústavy. (tzv. aproximačné nariadenia).
-	
V nadväznosti na to bol prijatý zákon č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky. Tento zákon predstavuje prelomový prvok v oblasti aproximácie práva SR s právom ES/EÚ. Zákon je vydaný na základe článku 7 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky a upravuje oblasti, v ktorých je vláda Slovenskej republiky oprávnená vydávať nariadenia na vykonanie Európskej dohody o pridružení a na vykonanie niektorých medzinárodných zmlúv. Aproximačnými nariadeniami vydanými na základe tohto zákona možno ukladať povinnosti podľa článku 13 ods. 1 písm. c) Ústavy SR. Vláda je tak oprávnená vydávať aproximačné nariadenia podľa Európskej dohody o pridružení v oblasti colného práva, bankového práva, vedenia účtov a daní obchodných spoločností, duševného vlastníctva, ochrany pracovníkov na pracovisku, finančných služieb, ochrany spotrebiteľa, technických predpisov a noriem, využitia jadrovej energie, dopravy.  Zákon umožňuje výrazne skrátiť legislatívny proces vďaka komplexnému preberaniu európskych noriem formou nariadení vlády, čím sa urýchli plnenie integračných záväzkov, ku ktorým sa Slovenská republika zaviazala v oblasti aproximácie práva.

Novela Legislatívnych pravidiel vlády SR schválená uznesením vlády SR č. 1130 z 28. novembra 2001 zaviedla nové formálne a obsahové náležitosti doložky  zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Ide najmä o identifikáciu záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z viacerých právnych a politických dokumentov vo vzťahu k ES/EÚ (napr. Partnerstvo pre vstup, screening, Národný program pre prijatie acquis communautaire, negociačné pozície a pod.), uvádzanie gestora smerníc určeného podľa uznesenia vlády SR č. 962 z 10. októbra 2001, údaje o účasti expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom ES/EÚ.

Vláda SR pri schvaľovaní uznesenia č. 1130 z 28. novembra 2001 zároveň rozhodla, že pravidlá zabezpečujúce jednotný postup pri aproximácii práva, ktoré by mali tvoriť spolu s legislatívnymi pravidlami vlády komplexný materiál upravujúci proces legislatívy a aproximácie práva na úrovni vlády, budú následne prijaté pokynom podpredsedu vlády SR pre legislatívu. Tieto pravidlá boli v roku 2002 prijaté pod názvom metodika aproximácie práva. Účelom metodiky aproximácie práva je upraviť proces aproximácie práva s cieľom pripraviť a schváliť taký právny predpis, ktorý sa stane funkčnou súčasťou právneho poriadku zlučiteľného s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Metodika aproximácie práva upravuje základné pravidlá a metódy aproximácie práva a vysvetlivky k doložke zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Metodika je zároveň prvým koncepčným materiálom svojho druhu v Slovenskej republike, pričom obdobné koncepčné dokumenty prijala uznesením vlády napr. Česká republika, Estónsko alebo Chorvátsko.

Uznesením vlády SR č. 962 z 10. októbra 2001 bol schválený materiál „Návrh na určenie gestorstva a zodpovednosti za transpozíciu smerníc Európskych spoločenstiev do slovenského právneho poriadku“. Ide o dokument, cieľom ktorého bolo vytvorenie systému priebežného určovania gestorských rezortov zodpovedných za transpozíciu smerníc do slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov. Gestor zodpovedá za zabezpečenie ucelenej transpozície smernice a rámcového rozhodnutia v náležitej súčinnosti s tými dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy, ktorých sa transpozícia nejakým spôsobom dotýka. Gestor zodpovedá za vypracovanie a predloženie návrhu slovenského právneho predpisu, v ktorom sa transpozícia smernice realizuje.

Na základe Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o spolupráci v oblasti legislatívy a harmonizácie právnych poriadkov s právom Európskych spoločenstiev z 18. apríla 2000 si zmluvní partneri pravidelne vymieňajú texty prekladov acquis communautaire v záujme operatívneho urýchlenia procesu aproximácie práva. Výmena prekladov zároveň umožňuje výrazne zrýchliť a zefektívniť proces prekladov komunitárnej legislatívy.

V rámci projektu Phare SR 9808.0101.0020-1 bol vyvinutý informačný systém pre legislatívu a aproximáciu práva (ISLAP). Je databázovým nástrojom pre potreby legislatívnych útvarov a útvarov aproximácie práva na ústredných orgánoch štátnej správy, ktorý predstavuje najmä jednotnú databázu návrhov právnych predpisov, ktoré sú predkladané navrhovateľmi v rámci rôznych stupňov legislatívneho procesu, pri tom zabezpečuje ich náväznosť na príslušnú legislatívu ES/EÚ. Systém tiež obsahuje databázu tabuliek zhody. ISLAP je aj zdrojom informácií o právnych aktoch ES/EÚ, ktoré sú triedené podľa „Directory, Screening a Biela kniha“ a zabezpečuje generovanie informácií do Progress Editoru.

Prístupový proces Slovenskej republiky k Európskej únii si vyžaduje rozsiahlu harmonizáciu práva SR s právom EÚ. Nevyhnutnou podmienkou toho je kvalitné a včasné preloženie acquis communautaire do slovenského jazyka. Na zabezpečenie úloh súvisiacich s prekladmi legislatívy EÚ a ďalších súvisiacich dokumentov bola vytvorená Centrálna prekladateľská jednotka, pôsobiaca v rámci Úradu vlády SR.