Program stretnutia a priebeh  rokovaní

Plenárne zasadnutie predsedov vlád krajín Stredoeurópskej
dohody o voľnom obchode (Bratislava, 14.9.2002)

Otvorenie summitu predsedov vlád

09.00        Otvorenie summitu predsedom vlády SR Mikulášom Dzurindom  

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA -  1. blok      

09.05	       Privítací prejav predsedu vlády Slovenskej republiky

09.10	Vystúpenia vedúcich delegácií Bulharskej republiky, Českej republi-   ky, Maďarskej  republiky, Poľskej republiky, Rumunska a Slovinskej republiky

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA - 2. blok       

11.00        Vystúpenia podpredsedu vlády Chorvátskej republiky  a predsedu vlády Slovenskej republiky

11.45         Krátka diskusia a odsúhlasenie návrhu textu spoločnej Deklarácie 

12.15         Ukončenie plenárneho zasadnutia

12.30         Prijatie predsedov vlád prezidentom SR 

13.15         Podpis spoločnej Deklarácie a tlačová konferencia

Časové rozpätie jednotlivých prejavov vedúcich delegácií bolo približne 10 – 15 minút. Prejavy pokrývali všetky základné témy týkajúce sa obchodnej spolupráce v rámci CEFTA. Vedúci delegácií sa vo svojich vystúpeniach zaoberali najmä:

-	vyhodnotením rozvoja vzájomnej obchodnej spolupráce v rámci CEFTA;
-	záležitosťami týkajúcimi sa fungovania CEFTA (problematika poľnohospodárskeho obchodu, plnenie záväzkov vyplývajúcich z jednotlivých ustanovení Dohody CEFTA, ochranné opatrenia, rokovania s EÚ a v rámci WTO, problematika budúcnosti CEFTA a pod.);
-	pristúpením Chorvátskej republiky k CEFTA;
-	ostatnými otázkami, ktoré jednotlivé krajiny považovali za citlivé.

Otvorenie summitu predsedov vlád

Rokovanie slávnostne otvoril predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. Na úvod privítal všetkých vedúcich delegácií, ako aj podpredsedu vlády Chorvátskej republiky, ktorý sa zúčastnil na summite ako hosť. 
Premiér SR vo svojom úvodnom vystúpení zdôraznil význam CEFTA pri integrácii jednotlivých krajín do európskych integračných štruktúr, ako aj nutnosť zlepšenia spolupráce počas nadchádzajúcich negociácií s EÚ 
a  multilaterálnych rokovaní v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Vyjadril nádej, že rokovanie prispeje k rozvoju obchodných a hospodárskych vzťahov medzi krajinami CEFTA a že spolupráca v rámci CEFTA prispeje k procesu globalizácie a integrácie v Európe.
Predsedovia vlád vystúpili so svojimi prejavmi v abecednom poradí.

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA – 1. blok

Predseda vlády Bulharskej republiky Simeon Saxe - Coburg Gotha v úvode svojho vystúpenia stručne zhodnotil hospodársku situáciu Bulharskej republiky. Uviedol, že 10 rokov po podpise Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode  presiahla spolupráca vytýčený rámec medzinárodnej obchodnej spolupráce. Zdôraznil, že zmluvné strany CEFTA stoja pred ďalšou výzvou, ktorá spočíva v odchode niektorých krajín do EÚ a rozšírení CEFTA o novopristupujúce krajiny. Detailnejšie riešenie otvorených otázok týkajúcich sa ďalšej budúcnosti CEFTA bude prerokovávané v budúcom roku počas slovinského predsedníctva. 
S uspokojením konštatoval, že miera dosiahnutej liberalizácie je veľmi vysoká a podporuje rozvoj vzájomného obchodu Bulharskej republiky 
s krajinami CEFTA. Dôkazom toho je neustály nárast obchodnej výmeny, pričom v roku 2001 Bulharsko zaznamenalo oproti predchádzajúcemu obdobiu nárast o viac ako 6%. Ocenil, že v tomto roku sa začali rokovania o ďalšej liberalizácii agropotravinárskeho obchodu s Maďarskou republikou, Českou republikou a Slovenskou republikou. Zdôraznil nutnosť zvýšenia konkurencieschopnosti bulharských výrobcov, ktorá napomôže lepšej adaptácii Bulharska po začlenení do EÚ. Pripomenul, že z 30 kapitol sa jeho krajine podarilo 21 predbežne uzavrieť. Vyslovil nádej, že BR ukončí prístupové rokovania do EÚ v roku 2003. Prioritou bulharskej vlády je okrem začlenenia sa do EÚ aj členstvo v NATO. V tejto súvislosti vyjadril nádej, že na pražskom summite NATO dostane aj Bulharská republika pozvánku. Na záver svojho vystúpenia zdôraznil, že CEFTA vytvára pevnú základňu pre ďalší rozvoj vzájomných vzťahov v rámci regiónu strednej a juhovýchodnej Európy, pričom spolupráca by mohla napredovať aj v oblastiach ako turistika, cestovný ruch a zahraničné investície. 

Minister priemyslu a obchodu Českej republiky Jiří Rusnok na úvod svojho vystúpenia ospravedlnil predsedu vlády ČR, ktorý sa nemohol na summite zúčastniť. Poďakoval za pomoc, ktorú poskytli krajiny CEFTA ČR na zmiernenie následkov tohtoročných povodní. Následne informoval o výsledkoch obchodu Českej republiky s krajinami CEFTA v roku 2001. Pokračoval pozitívny trend vývoja. Obrat vzájomného obchodu sa 
v uplynulom roku v porovnaní s rokom 2000 zvýšil o 13% a dosiahol výšku takmer 9,9 mld. USD.  Vývoz vzrástol o 15% a dovoz o 11%. Krajiny CEFTA sa v roku 2001 podieľali na celkovom zahraničnom obchode takmer 15-imi percentami z celkového obratu zahraničného obchodu ČR. V tejto súvislosti vyjadril presvedčenie, že aj keď ČR hodnotí vývoj obchodu pozitívne, ďalšie možnosti jeho zvýšenia existujú. Uviedol, že jednou z najdôležitejších prekážok obchodnej výmeny sú ochranné opatrenia, ktoré sú uplatňované dlhšie ako 2 roky.  Podporil urýchlenie rokovaní o ďalšej liberalizácii agropotravinárskeho obchodu, ktoré ČR v tomto roku začala so Slovinskom 
a Bulharskom. 
Vyzdvihol podpísanie dohody paralelnej s Protokolom k Európskej dohode o posudzovaní zhody na priemyselné výrobky (PECA) medzi ČR 
a MR. Podľa jeho názoru sa stane bratislavský summit premiérov krajín CEFTA základným impulzom pre uplatňovanie Dohody o prístupe Chorvátskej republiky k CEFTA od 1.1.2003. 
Pripomenul, že napriek ministerskej konferencii WTO v Dohe, ktorá sa niesla v "liberalizačnom duchu" sa doposiaľ nepodarilo dosiahnuť výraznejší pokrok. Kritizoval výrazné zaostávanie v ďalšej liberalizácii obchodu 
s nepoľnohospodárskymi výrobkami, ako aj v oblasti medzinárodných pravidiel týkajúcich sa investícií a hospodárskej súťaže. Ochranárske tendencie niektorých krajín pri prijímaní opatrení na dovoz oceliarskych výrobkov taktiež neprispievajú k ďalšiemu prehlbovaniu liberalizácie obchodu. 
Jiří Rusnok vyjadril predpoklad, že ČR do konca roka 2002 ukončí všetky rokovania a uzavrie posledné otvorené negociačné kapitoly 
s cieľom podpísať prístupovú dohodu medzi ČR a EÚ. Potvrdil, že v súlade 
s výsledkami tohtoročného bratislavského rokovania ministrov poľnohospodárstva krajín CEFTA má aj ČR záujem, aby boli vynegociované čo najvýhodnejšie podmienky týkajúce sa  financovania poľnohospodárstva po prístupe do EÚ. Na záver uviedol, že budúci vývoj Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode bude v plnej miere záležať na vzájomnej dohode a snahe všetkých jej doterajších zmluvných strán pokračovať v ďalšej spolupráci. 

Predseda vlády Maďarskej republiky Péter Medgyessy nevenoval toľko pozornosti makroekonomickým výsledkom Maďarskej republiky. Konštatoval, že CEFTA v  oblasti liberalizácie obchodu s priemyselnými výrobkami splnila svoju úlohu. Vyjadril nádej, že aj v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami bude možné zvýšiť úroveň liberalizácie v čo najväčšej možnej miere. Vo svojom vystúpení uviedol, že krajiny CEFTA začali pred 10-imi rokmi budovať nový svet a aj naďalej by mali v tejto spolupráci pokračovať s cieľom vytvoriť globálny priestor strednej Európy. Vízia spolupráce zjednotenej strednej Európy a jej vstup do EÚ by mala byť previazaná nielen v hospodárskej, ale aj v kultúrnej, politickej a sociálnej sfére. Ďalší rozvoj medzinárodnej regionálnej spolupráce je žiadúci, pričom vhodným nástrojom na pokračovanie tejto myšlienky je Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode. Podporil vstup Chorvátska do CEFTA a zdôraznil, že CEFTA je výborným príkladom spolupráce krajín nášho regiónu.
Informoval, že makroekonomické výsledky a tempo hospodárskeho rastu Maďarska sú stále pozitívne v porovnaní s niektorými krajinami strednej a východnej Európy. Maďarská republika, podľa vyjadrenia premiéra, zaznamenala  v uplynulom roku v porovnaní s rokom 2000 nárast obchodnej výmeny s krajinami CEFTA o viac ako 10% a jej hodnota dosiahla výšku 5,5 mld. USD. 
Vo svojom vystúpení podporil závery vyplývajúce zo zasadnutí Podvýboru pre poľnohospodársky obchod a Spoločného výboru, ktoré sa týkali ochranných opatrení a možností ďalšej liberalizácie poľnohospodárskeho obchodu. Vyjadril presvedčenie, že Chorvátsko sa od 1.1.2003 stane ďalšou zmluvnou stranou CEFTA. 
Péter Medgyessy uviedol, že na konzultáciách s Poľskom sa podarilo dosiahnuť vzájomne akceptovateľný kompromis a od 15.10.2002 budú zrušené ochranné opatrenia na vývoz maďarskej hydiny, bravčového mäsa, pšenice a paradajok (paradajkového koncentrátu). Maďarská republika recipročne odstráni zavedené ochranné protiopatrenia  na dovoz poľských sladkostí a sušenej zeleniny, čo v praxi znamená koniec dvojročnej obchodnej vojny. Na záver svojho vystúpenia vyhlásil, že Maďarsko predpokladá svoj  vstup do EÚ už v "prvej vlne" rozširovania. Zároveň  uviedol, že Maďarská republika počas negociácií podporí snahy ostatných krajín CEFTA o ich začlenenie do európskych integračných štruktúr.  

Predseda vlády Poľskej republiky Leszek Miller v úvode svojho vystúpenia poďakoval slovenskej strane za výborné zorganizovanie summitu a vyjadril svoju solidaritu krajinám, ktorých postihli povodne. 
Leszek Miller vyzdvihol úlohu CEFTA, ktorá podľa jeho názoru zohráva dôležitú úlohu v rozvoji obchodných vzťahov a spolupráce, čo dokazuje aj skutočnosť, že krajiny CEFTA sa na celkovom zahranično-obchodnom obrate Poľska podieľajú približne 12%-ami, čo v uplynulom roku predstavovalo 7 mld. USD. Z toho takmer 88% obchodu tvoril obchodný obrat s ČR, MR a SR.  Ako uviedol, záporná bilancia naďalej pretrváva, hoci obrat má neustále stúpajúcu tendenciu. Podľa jeho názoru je zrýchlenie dynamiky výmeny tovaru v priamej súvislosti s odstraňovaním colných bariér. PR podporuje prístup ďalších krajín k CEFTA, ktoré splnia požadované kritériá. 
V tejto súvislosti vyslovil svoje presvedčenie, že Chorvátsko sa stane ôsmou krajinou CEFTA od 1.1.2003. Podotkol, že uplatňovanie ochranných opatrení úzko súvisí s problematikou poľnohospodárskych politík jednotlivých krajín v prípadoch dovozu subvencovaných poľnohospodárskych komodít. Uviedol, že Dohoda CEFTA o 2 roky predbehla záväzky, ktoré sa týkajú redukcie ciel vynegociovaných s EÚ. 
Predseda vlády Poľskej republiky sa na záver pristavil aj pri otázke budúcnosti CEFTA. Informoval, že Poľská republika počas rokovaní s EÚ uzatvorila ďalších 9 kapitol a posledné - najťažšie kapitoly uzatvorí počas dánskeho predsedníctva. Zdôraznil, že úspechy, ktoré dosiahli krajiny CEFTA v uplynulom období, sú objektívnym výsledkom ich spolupráce a vzájomné vzťahy by sa mali zachovať bez ohľadu na to, ktoré krajiny vstúpia do EÚ skôr a ktoré neskôr. 

Predseda vlády Rumunska Adrian Nastase poďakoval Mikulášovi Dzurindovi za perfektnú organizáciu summitu. V úvode svojho vystúpenia ocenil pokrok a dosiahnuté výsledky  v rámci CEFTA vzhľadom na ukončenie prechodného obdobia v oblasti liberalizácie obchodu s priemyselnými výrobkami a prehĺbenie dvojstrannej liberalizácie v obchode s agropo-travinárskymi komoditami. Vyjadril názor, že v oblasti ďalšej liberalizácie obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami by sa krajiny CEFTA mali zamerať na hľadanie spoločného prístupu k tomuto problému s cieľom nájsť riešenie akceptovateľné pre všetky strany. V súvislosti s exportnými dotáciami uviedol, že všetky takéto podpory by mali byť zrušené, pričom otázka poľnohospodárskeho obchodu je podľa jeho názoru pragmatickou skúškou pre všetky krajiny CEFTA, ktoré by mali nájsť kompromis pri jej riešení. Vychádzal zo skutočnosti, že Rumunsko zaznamenáva neustály deficit obchodnej bilancie s krajinami CEFTA, čo v minulom roku predstavovalo 
700 mil. USD a tento trend pokračuje aj v tomto roku. Táto skutočnosť je 
v rozpore s celkovým obchodným vývojom Rumunska, pričom najväčší deficit bol v uplynulom roku s MR, ČR a PR. Rumunsko má záujem na znížení deficitu zvýšením exportu do krajín CEFTA. Ako uviedol, rastúci tlak importov z krajín CEFTA vyvoláva narušenia a rozkolísanosť rumunského trhu.   
Predseda vlády Rumunska informoval aj o celkových výsledkoch zahraničného obchodu Rumunska, pričom zdôraznil dynamický rast zahranično-obchodnej výmeny Rumunska v uplynulom období. Adrian Nastase zdôraznil, že rok 2001 bol prelomovým rokom vo vývoji rumunského hospodárstva. 
Predseda vlády ocenil výsledky tohtoročného zasadnutia Spoločného výboru, závery zo stretnutia ministrov poľnohospodárstva a prácu Podvýboru pre poľnohospodársky obchod, ktorá bola zameraná na hľadanie nových riešení viacerých problémov, z ktorých väčšinu považuje Rumunsko za veľmi citlivé. 
Premiér Rumunska v súvislosti s budúcnosťou CEFTA konštatoval, že vstup niektorých jej zmluvných krajín do Európskej únie by nemal narušiť vzájomné kontakty. Zdôraznil, že spolupráca medzi krajinami CEFTA by mala pokračovať bez ohľadu na rýchlosť  prístupového procesu jednotlivých zmluvných strán CEFTA do EÚ. Uviedol, že tieto otázky budú predmetom detailnejšieho skúmania počas slovinského predsedníctva. 

Predseda vlády Slovinskej republiky Janez Drnovšek na úvod pozdravil chorvátskeho podpredsedu vlády a vyjadril plnú podporu prístupu Chorvátska k CEFTA, aj vzhľadom na to, že Chorvátska republika je hlavným obchodným partnerom Slovinska. Skonštatoval, že Chorvátsko pristupuje k CEFTA v období, keď je toto integračné zoskupenie vo fáze prechodného obdobia, v ktorom sa viaceré kraiiny pripravujú na vstup do EÚ a ďalšie majú záujem o plnoprávne začlenenie do Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode. Vyzdvihol úlohu CEFTA pri príprave krajín pre vstup do Európskej únie a vyjadril nádej, že CEFTA si túto pozíciu udrží aj do budúcnosti. V súvislosti s prístupom ďalších krajín k CEFTA spomenul Macedónsko, ktoré podpísalo asociačnú dohodu s Európskou úniou a navrhol ho ako príklad (po splnení stanovených podmienok) na ďalšieho kandidáta pre prístup k Stredoeurópskej dohode o voľnom obchode. 
Vedúci delegácie Slovinskej republiky sa venoval aj problematike poľnohospodárskeho obchodu. Zdôraznil, že je potrebné udržať princípy, ktoré boli stanovené pri rokovaniach o ďalšej liberalizácii obchodu s agrokomoditami, pričom upozornil na fakt, že postup liberalizácie v tejto oblasti je stále pomalý. Pripomenul, že krajiny CEFTA nevyužívajú potenciál daný touto hospodárskou dohodou a že liberalizácia agropotravinárskeho obchodu jeho krajiny so zmluvnými stranami CEFTA je nižšia, ako je úroveň liberalizácie vo vzťahu k EÚ. 
Predseda vlády Slovinskej republiky ocenil závery z ostatného zasadnutia Spoločného výboru a Podvýboru pre poľnohospodársky obchod. Poukázal na skutočnosť, že napriek snahe ministrov zodpovedných 
za zahraničných obchod a ministrov poľnohospodárstva krajín CEFTA sa rozsah prijímaných ochranných opatrení nezmenšuje, práve naopak, krajiny CEFTA pristupujú k zavádzaniu nových ochranných opatrení. Táto skutočnosť sa týka aj obchodu s priemyselnými komoditami, keď viaceré krajiny začali zavádzať protiopatrenia smerujúce k zníženiu obchodu 
s oceľou a oceliarskymi výrobkami. 
Na záver svojho vystúpenia uviedol, že Slovinsko očakáva ukončenie rokovaní o liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu so SR a ČR do konca tohto roka. Vyzdvihol spoluprácu zmluvných krajín CEFTA vo Svetovej obchodnej organizácii združených v CEFTA plus. Prijal budúcoročné predsedníctvo v CEFTA a pozval premiérov na jesenné stretnutie do svojej krajiny. 

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA – 2. blok

Po krátkej prestávke Mikuláš Dzurinda udelil slovo podpredsedovi vlády Chorvátskej republiky Slavkovi Liničovi. 
Slavko Linič na úvod svojho vystúpenia poďakoval všetkým vedúcim delegácií za podporu Chorvátska pri prístupe k CEFTA. Pripomenul, že Chorvátsko podpísalo dohody o voľnom obchode s viacerými zmluvnými stranami CEFTA a zdôraznil, že jeho krajina považuje začlenenie do euro-atlantických integračných štruktúr za svoju politickú a hospodársku prioritu. V tejto súvislosti uviedol, že veľmi dobré výsledky dosiahnuté v minulom období dokazujú zmysel Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode a zdôraznil nevyhnutnosť rozvoja ďalšej spolupráce v našom regióne. Uviedol, že Chorvátsko bude spojovacím článkom medzi krajinami CEFTA a ostatnými krajinami južnej a juhovýchodnej Európy. Podľa jeho názoru je pokračovanie procesu liberalizácie a zvyšovania otvorenosti chorvátskej ekonomiky prostredníctvom intenzívnej regionálnej spolupráce kľúčovým prvkom v stratégii rozvoja Chorvátskej republiky.
 Na záver ocenil dosiahnutý pokrok v rokovaniach o začlenení Chorvátska do Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode a vyjadril nádej, že podpis Dohody o prístupe Chorvátskej republiky k CEFTA sa uskutoční do konca tohto roka. V tejto súvislosti pozval zmluvné strany CEFTA na podpis prístupovej dohody do svojej krajiny. 

Ako posledný vystúpil so svojím prejavom Mikuláš Dzurinda, predseda vlády Slovenskej republiky. 
Premiér SR na úvod svojho vystúpenia poďakoval vedúcim delegácií za ich konštruktívne a podnetné vystúpenia. Následne stručne informoval o výsledkoch slovenského zahraničného obchodu v roku 2001 a prvom polroku  tohto roka s dôrazom na vývoj obchodu s krajinami CEFTA. 
Uviedol, že z hľadiska obchodnej bilancie dosahuje Slovenská republika od roku 1993 - celkovo i s  jednotlivými krajinami CEFTA (s výnimkou Českej republiky) - aktívne saldo obchodnej bilancie. V roku 2001 SR zaznamenala s krajinami CEFTA aktívne saldo obchodnej bilancie vo výške takmer 465 miliónov dolárov a v prvom polroku tohto roka vo výške 166 miliónov dolárov.
V súvislosti s liberalizáciou obchodu s priemyselnými výrobkami skonštatoval, že CEFTA splnila jeden zo svojich hlavných cieľov, avšak stupeň liberalizácie obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami zatiaľ nedosahuje naše možnosti. Vyjadril názor, že počas multilaterálnych obchodných rokovaní WTO, ktoré Slovensko dolaďuje s filozofiou EÚ, by sa nemala dosiahnutá úroveň liberalizácie obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami znižovať, ale pokúsiť sa dosiahnuť ďalšie zlepšenie podmienok obchodnej výmeny s agropotravinárskymi  výrobkami. V tejto súvislosti informoval, že v tomto roku Slovenská republika spolu s Českou republikou začali trilaterálne rokovania o ďalšej liberalizácii agropotravinárskeho obchodu so Slovinskou republikou, ako aj s Bulharskou republikou.
Ocenil skutočnosť, že na ostatnom bratislavskom zasadnutí Spoločného výboru boli prerokované tie ochranné opatrenia, ktoré jednotlivé krajiny CEFTA uplatňujú počas dlhšieho časového obdobia. Vyjadril názor, že príslušné strany by mali opätovne preskúmať oprávnenosť týchto opatrení a ihneď ich zrušiť, keď podmienky spôsobujúce narušenie trhu už neopodstatňujú ich zachovávanie.
Vo svojom vystúpení podporil prístup Chorvátska k CEFTA a odporučil, aby sa slávnostný podpis prístupovej dohody uskutočnil do konca tohto roka.
Mikuláš Dzurinda zdôraznil, že krajiny CEFTA by pri rokovaniach s Európskou úniou mali pevne trvať na tom, aby EÚ poskytla pri uplatňovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky novým členom rovnaké zaobchádzanie. Spoločným menovateľom počas multilaterálnych rokovaní na pôde WTO by mala zostať prezentácia spoločných pozícií CEFTA k dôležitým aktivitám, nakoľko by nebolo vhodné, aby sa v rámci rozvojového zamerania aktivít WTO odsúvali legitímne záujmy a problémy nášho integračného zoskupenia.
Uviedol, že naďalej bude potrebné viesť intenzívne bilaterálne rokovania o vzájomnom uznávaní certifikátov a výsledkov skúšok medzi našimi krajinami. Sľubným riešením vzájomného uznávania certifikátov a výsledkov skúšok v oblasti priemyselných výrobkov sa javí postupné uzatváranie dohôd paralelných s PECA.
Predseda vlády SR zdôraznil, že Slovenská republika považuje akceleráciu procesu rokovaní s Európskou úniou za prioritný záujem našich integračných snáh. Ciele stanovené na začiatku prístupového procesu sa pre Slovensko postupne stávajú realitou. Slovensko hodlá počas dánskeho predsedníctva úplne uzavrieť negociačný proces  s Európskou úniou. SR predpokladá podpis Prístupovej zmluvy začiatkom roka 2003 a v jeho priebehu zavŕšenie ratifikačného procesu. 
Na záver svojho vystúpenia sa stručne pristavil pri otázke budúcnosti CEFTA po vstupe niektorých jej krajín do Európskej únie. Povedal, že Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode v článku 41 zakotvila možnosť ukončenia zmluvného vzťahu. CEFTA by však aj v budúcnosti mala zohrávať svoju úlohu a  prispieť k rozvoju obchodných vzťahov a spolupráce v regióne strednej a juhovýchodnej Európy. Podľa jeho názoru by základné otázky týkajúce sa právneho ukončenia zmluvného vzťahu krajín vstupujúcich do Európskej únie mali byť detailne preskúmané v budúcom roku počas slovinského predsedníctva.

      Po svojom vystúpení predseda vlády SR otvoril krátku diskusiu, v rámci ktorej skonštatoval, že všetci vedúci delegácií krajín CEFTA súhlasia s návrhom Deklarácie pripravenej expertami počas ich rokovania dňa 13.9.2002. V tejto súvislosti poďakoval expertom za prípravu summitu, odovzdal predsedníctvo Slovinskej republike a slovinskej delegácii poprial veľa úspechov v budúcoročnej predsedníckej činnosti. 

Podpis Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA

Všetci vedúci delegácií vyjadrili svoj súhlas so znením "Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA" a slávnostne ju podpísali po ukončení summitu premiérov krajín CEFTA. 

Závery zo stretnutia predsedov vlád krajín CEFTA 

Predsedovia vlád krajín CEFTA sa v Bratislave dohodli:
    
-	že v súvislosti s problémami existujúcimi v obchode je potrebné ďalšie spoločné úsilie zamerané na dosiahnutie takých riešení, ktoré najmenej narušujú fungovanie Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode;

-	na plnení príslušných záväzkov strán vyplývajúcich z tejto Dohody;

-	na preskúmaní možností a podmienok na odstránenie alebo ďalšie zníženie existujúcich prekážok obchodu;

-	na intenzifikácii bilaterálnych rokovaní, ktoré sa týkajú vzájomného uznávania certifikátov a výsledkov skúšok na priemyselné výrobky na základe Protokolu PECA uzatvoreného medzi Európskou úniou a jednotlivými krajinami CEFTA;

-	na podpore spoločného organizovania konferencií a aktivít propagujúcich obchod, ako aj kontaktov medzi obchodnými spoločnosťami a profesijnými asociáciami;

-	na pokračovaní výmeny informácií a skúseností medzi krajinami CEFTA o stave ich prístupových rokovaní k EÚ a podpore spoločných záujmov počas negociácií s EÚ.  V tejto súvislosti otvorili otázku budúcnosti CEFTA po vstupe jej niektorých krajín do EÚ s tým, že táto problematika bude detailnejšie preskúmaná v budúcom roku; 

-	že CEFTA zostáva otvorená ktorejkoľvek krajine, ktorá je pripravená splniť vzájomne odsúhlasené kritériá;

-	že rokovania o prístupe Chorvátskej republiky k CEFTA sú takmer ukončené. Dohodli sa, že ich krajiny vyvinú všetko úsilie, aby Dohoda o prístupe Chorvátskej republiky k CEFTA bola podpísaná  do konca tohto roka;

-	na ďalšom zintenzívnení spolupráce krajín CEFTA počas multilaterálnych rokovaní v rámci WTO;

Predsedovia vlád krajín CEFTA vyjadrili svoje pevné presvedčenie, že: 

-    akékoľvek sporné obchodné otázky vznikajúce medzi stranami CEFTA   majú byť riešené prostredníctvom priamych konzultácií;

-   ochranné opatrenia môžu byť zavedené a uplatňované len v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami CEFTA a eliminované, keď podmienky zapríčiňujúce narušenie trhu prestali existovať.

      Predsedovia vlád ocenili začatie nových konzultácií, medzi príslušnými krajinami CEFTA, ktoré sa týkajú zmien bilaterálnych protokolov obsahujúcich poľnohospodárske koncesie.  Na záver sa dohodli, že ďalšie stretnutie predsedov vlád krajín CEFTA sa uskutoční na jeseň roku 2003 v Slovinskej republike.