Návrh

Zákon

z ........... 2002

o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu

§ 1
Predmet  úpravy

Tento zákon ustanovuje pôsobnosť orgánov verejnej moci pri riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu, práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri príprave na krízové situácie mimo času vojny a vojnového stavu a pri ich riešení a sankcie za porušenie povinností ustanovených týmto zákonom. 

§ 2
Vymedzenie pojmov

Na účely tohto zákona sa rozumie

a)	krízovou situáciou mimo času vojny a vojnového stavu (ďalej len “krízová situácia”) obdobie, počas ktorého je bezprostredne ohrozená alebo narušená bezpečnosť štátu a ústavné orgány môžu po splnení podmienok ustanovených v ústavnom zákone alebo osobitnom zákone1) na jej riešenie vyhlásiť výnimočný stav,2)  núdzový stav3) alebo mimoriadnu situáciu,4) 
b)	krízovým riadením mimo času vojny a vojnového stavu (ďalej len “krízové riadenie”) súhrn riadiacich činností orgánov krízového riadenia, ktoré sú zamerané na analýzu a vyhodnotenie bezpečnostných rizík a ohrození, plánovanie, prijímanie preventívnych opatrení, organizovanie, realizáciu a kontrolu činností vykonávaných pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení,
c)	krízovým štábom výkonný orgán orgánu krízového riadenia, ktorého úlohou je analyzovať riziká krízovej situácie,  navrhovať opatrenia na jej riešenie a koordinovať činnosť zložiek v jeho pôsobnosti v období krízovej situácie,
d)	civilným núdzovým plánovaním príprava a koordinácia opatrení na zabezpečenie funkčnosti orgánov verejnej moci, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu a civilnej ochrany obyvateľstva v čase krízovej situácie.

§ 3
Orgány krízového riadenia

	Orgány krízového riadenia sú

a)	vláda Slovenskej republiky  (ďalej len “vláda”),
b)	ministerstvá a  ostatné ústredné orgány štátnej správy (ďalej len “ministerstvo”),
c)	Národná banka Slovenska,
d)	krajský úrad,
e)	bezpečnostná rada kraja,
f)	okresný úrad,
g)	bezpečnostná rada okresu,
h)	obec.

§ 4
Vláda

(1) Vláda 

a)	prijíma opatrenia na predchádzanie krízovým situáciám a na ich riešenie,
b)	riadi a kontroluje činnosť orgánov krízového riadenia podľa § 3 písm. b) až i) pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení, 
c)	rozhoduje o použití účelovej rezervy finančných prostriedkov na riešenie krízových situácií a odstraňovanie ich následkov (§ 11 ods. 1 písm. c)), 
d)	rozhoduje o vyžiadaní pomoci zo zahraničia vrátane humanitárnej pomoci pri riešení krízovej situácie a o poskytnutí pomoci v obdobnej situácii mimo územia Slovenskej republiky,
e)	plní pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení úlohy civilnej ochrany podľa osobitného predpisu.4)

(2) Vláda zriaďuje ústredný krízový štáb, ktorý koordinuje činnosť orgánov štátnej správy, orgánov územnej samosprávy a ďalších zložiek určených na riešenie krízovej situácie v období krízovej situácie. Predsedom ústredného krízového štábu je minister vnútra Slovenskej republiky.

	(3) Na plnenie úloh podľa odseku 2 ústredný krízový štáb najmä

a)   koordinuje činnosť krízových štábov,
b)  spolupracuje s Bezpečnostnou radou Slovenskej republiky pri príprave opatrení na riešenie krízovej situácie,
c)   kontroluje plnenie úloh a opatrení uložených vládou pri riešení krízovej situácie,
d)  navrhuje vláde použitie účelovej rezervy finančných prostriedkov na riešenie krízovej situácie a odstraňovanie jej následkov,
e) navrhuje vláde vyžiadanie pomoci zo zahraničia vrátane humanitárnej pomoci pri riešení krízovej situácie. 

	(4)  Predseda ústredného krízového štábu oznamuje bezodkladne prezidentovi Slovenskej republiky a predsedovi vlády vznik krízovej situácie alebo ohrozenie, ktoré ju môže bezprostredne spôsobiť. 

	(5) Zloženie ústredného krízového štábu a podrobnosti o jeho úlohách a činnosti  ustanovuje štatút, ktorý schvaľuje vláda.

§ 5
Ministerstvo

(1) Ministerstvo v rozsahu svojej pôsobnosti

a)   zriaďuje krízový štáb,
b)  vedie prehľady zdrojov rizík, ktoré môžu spôsobiť krízovú situáciu, analyzuje tieto riziká a prijíma opatrenia na odstránenie ich príčin,
c)	oznamuje bezodkladne predsedovi ústredného krízového štábu vznik krízovej situácie alebo ohrozenie, ktoré ju  môže bezprostredne spôsobiť, 
d)   uskutočňuje civilné núdzové plánovanie,  
e)  rozhoduje o opatreniach na riešenie krízových situácií vrátane odstránenia alebo zmiernenia ich následkov,
f)  poskytuje na vyžiadanie podklady iným orgánom krízového riadenia, ktoré sú potrebné na plnenie ich úloh pri príprave na krízové situácie a na ich riešenie,
g)  spolupracuje s príslušnými orgánmi iných štátov pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení,
h)  utvára podmienky na zabezpečenie informačného systému krízového riadenia (§ 13),
i)  plní pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení úlohy civilnej ochrany podľa osobitného predpisu.4)

(2) Na plnenie úloh podľa odseku 1 písm. b) až i) ministerstvo  zriaďuje osobitný útvar  v priamej podriadenosti ministra alebo vedúceho ostatného ústredného orgánu štátnej správy; tento útvar plní aj úlohy sekretariátu krízového štábu ministerstva. 

§ 6
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky okrem úloh ustanovených v § 5 

a)	zabezpečuje činnosť ústredného krízového štábu,
b)	koordinuje v rozsahu určenom vládou činnosť orgánov krízového riadenia podľa                             § 3 písm. c) až e), g) a i) pri príprave na krízovú situáciu a pri jej riešení a činnosť podnikateľov5) a právnických osôb pri civilnom núdzovom plánovaní,
c)	zabezpečuje činnosť informačného systému krízového riadenia, 
d)	navrhuje vláde vyžiadanie alebo poskytnutie humanitárnej pomoci,
e)	určuje zameranie a obsah odbornej prípravy na riešenie krízových situácií,
f)	organizuje odbornú prípravu ústredného krízového štábu,  krízových štábov ministerstiev a krajských úradov pri príprave na krízové situácie,
g)	kontroluje plnenie úloh civilného núdzového plánovania. 

§ 7
Národná banka Slovenska

Národná banka Slovenska pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení plní úlohy podľa § 5 v rozsahu svojej pôsobnosti.

§ 8
Krajský úrad

(1)	Krajský úrad vo svojom územnom obvode 
a)	zriaďuje krízový štáb,
b)	koordinuje činnosť okresných úradov a obcí pri príprave na krízovú situáciu a pri jej riešení a činnosť podnikateľov a právnických osôb pri civilnom núdzovom plánovaní,                       
c)	spolupracuje s vyšším územným celkom pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení,
d)	vykonáva opatrenia na riešenie krízových situácií,
e)	plní úlohy ustanovené vládou a v rozsahu určenom vládou aj ústredným krízovým štábom pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení,
f)	uskutočňuje civilné núdzové plánovanie,
g)	kontroluje civilné núdzové plánovanie okresných úradov a obcí,
h)	rozhoduje o zákonných nárokoch podľa ústavného zákona6), ktoré vznikli v čase výnimočného stavu alebo núdzového stavu, a uhrádza náhrady za tieto zákonné nároky,
i)	spolupracuje s príslušnými orgánmi iných štátov pri príprave na krízové situácie  a pri ich riešení,
j)	organizuje odbornú prípravu krízových štábov okresných úradov pri príprave na krízové situácie,
k)	plní pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení úlohy civilnej ochrany podľa osobitného predpisu.4)

(2) Na plnenie úloh podľa odseku 1 písm. b) až k) krajský úrad  zriaďuje osobitný útvar  v priamej podriadenosti prednostu krajského úradu; tento útvar plní aj úlohy sekretariátu krízového štábu krajského úradu a sekretariátu bezpečnostnej rady kraja.

(3) Koordinačné stredisko integrovaného záchranného systému7) poskytuje súčinnosť krízovému štábu pri plnení jeho úloh.

(4) V čase výnimočného stavu alebo núdzového stavu plní úlohy podľa odseku 1 písm. a), c) a d) bezpečnostná rada kraja; informácie o prijatých opatreniach a návrhy na riešenie krízovej situácie predkladá Bezpečnostnej rade Slovenskej republiky.

§ 9
Okresný úrad

(1) Okresný úrad vo svojom  územnom obvode 
a)	zriaďuje krízový štáb, 
b)	koordinuje činnosť obcí pri príprave na krízovú situáciu a pri jej riešení a činnosť podnikateľov a  právnických osôb  pri civilnom núdzovom plánovaní,
c)	vykonáva opatrenia na riešenie krízových situácií,
d)	plní úlohy ustanovené vládou a v rozsahu určenom vládou aj ústredným krízovým štábom,  krajským úradom pri príprave na riešenie krízových situácií a pri ich riešení,
e)	uskutočňuje civilné núdzové plánovanie,
f)	kontroluje civilné núdzové plánovanie obcí,
g)	spolupracuje s príslušnými orgánmi iných štátov pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení,
h)	organizuje odbornú prípravu krízových štábov obcí pri príprave na krízové situácie,
i)	plní pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení úlohy civilnej ochrany podľa osobitného predpisu.4)

(2) Na plnenie úloh podľa odseku 1  písm. b) až i) okresný úrad  zriaďuje osobitný útvar  v priamej podriadenosti prednostu okresného úradu; tento útvar plní aj úlohy sekretariátu krízového štábu okresného úradu a sekretariátu bezpečnostnej rady okresu.

(3) V čase výnimočného stavu alebo núdzového stavu plní úlohy podľa odseku 1 písm. a) až c) bezpečnostná rada okresu; informácie o prijatých opatreniach a návrhy na riešenie krízovej situácie predkladá bezpečnostnej rade kraja.

§ 10 
Obec 

Obec na svojom území

a)	zriaďuje krízový štáb,
b)	koordinuje činnosť podnikateľov a právnických osôb pri civilnom núdzovom plánovaní, 
c)	vykonáva opatrenia na riešenie krízových situácií, 
d)	uskutočňuje civilné núdzové plánovanie,
e)	plní úlohy ustanovené vládou a v rozsahu určenom vládou aj ústredným krízovým štábom,  krajským úradom a okresným  úradom pri príprave na riešenie krízových situácií a pri ich riešení,
f)	vyžaduje poskytnutie pomoci od okresného úradu,
g)	zhromažďuje osobné údaje o počte osôb a totožnosti osôb v rozsahu meno, priezvisko, pobyt a rodné číslo, ktoré sa v čase krízovej situácie nachádzajú  na území obce a odovzdávajú zoznamy týchto osôb krízovému štábu príslušného okresného úradu,
h)	plní pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení úlohy civilnej ochrany podľa osobitného predpisu.4)

§ 11
Finančné zabezpečenie krízových situácií

(1)	Na plnenie úloh podľa tohto zákona 

a)	ministerstvá a krajské úrady uplatňujú v návrhu rozpočtu svojej kapitoly na príslušný rok objem finančných prostriedkov,
b)	Národná banka Slovenska vyčleňuje vo svojom rozpočte na príslušný rok objem finančných prostriedkov na zabezpečenie prípravy na krízové situácie, 
c)	Ministerstvo financií Slovenskej republiky po prerokovaní s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky navrhuje v rozpočtovej kapitole všeobecná pokladničná správa účelovú rezervu finančných prostriedkov na riešenie krízových situácií a odstraňovanie ich následkov, 
d)	Ministerstvo financií Slovenskej republiky po schválení štátneho rozpočtu v Národnej rade Slovenskej republiky rozpisuje v rámci schválených záväzných ukazovateľov objem finančných prostriedkov na zabezpečenie prípravy na krízové situácie ako účelové prostriedky do rozpočtových kapitol ministerstiev a krajských úradov.

(2) Obce a vyššie územné celky sú pri plnení úloh podľa tohto zákona financované formou štátnych dotácií, ak osobitný predpis4) neustanovuje inak.

§ 12
Podnikatelia a právnické osoby

Podnikatelia a právnické osoby sú na požiadanie orgánu krízového riadenia povinní  poskytnúť mu  informácie a podklady potrebné na uskutočňovanie civilného núdzového plánovania.

§ 13
Informačný systém krízového riadenia

(1)	Orgány krízového riadenia pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení využívajú informačný systém krízového riadenia.

(2)	Informačný systém krízového riadenia musí zabezpečiť

a)	prenos informácií medzi orgánmi krízového riadenia, 
b)	technické a programové prispôsobenie na činnosť v sťažených podmienkach, 
c)	bezpečnosť uchovávaných a prenášaných informácií,
d)	prepojenie s ďalšími kompatibilnými informačnými systémami, ktoré obsahujú údaje potrebné na plnenie úloh podľa tohto zákona.

(3) Každý má právo na nevyhnutné informácie o pripravovaných opatreniach a postupoch na ochranu života, zdravia a majetku pri krízovej situácii.

§ 14
Správne delikty

		(1) Okresný úrad môže uložiť podnikateľovi alebo právnickej osobe za porušenie povinností ustanovených v § 13 pokutu do 100 000 Sk; v prípade porušenia povinností v čase núdzového stavu alebo výnimočného stavu do 500 000 Sk.

		(2) Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa okresný úrad o porušení povinnosti dozvedel, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď k porušeniu povinnosti došlo.

		(3) Pri určení pokuty okresný úrad prihliada na závažnosť, spôsob, čas trvania a následky protiprávneho konania.

		(4) Na konanie o ukladaní pokút sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.8)

		(5) Výnos z pokút je príjmom štátneho rozpočtu.
		
§ 15
Spoločné ustanovenia

V období krízovej situácie je

a)	Ústredná povodňová komisia9) a Ústredná protinákazová komisia10) súčasťou ústredného krízového štábu, ktorý plní úlohy týchto komisií,
b)	povodňová komisia krajského úradu9) a krajská protinákazová komisia10) súčasťou krízového štábu krajského úradu, ktorý plní úlohy týchto komisií,
c)	povodňová komisia okresného úradu9) a okresná protinákazová komisia10) súčasťou krízového štábu okresného úradu, ktorý plní úlohy týchto komisií.

§ 16
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. septembra 2002.