Program záchrany, stabilizácie a konzervovania klasických nosičov informácií
 v Slovenskej republike

I. 1.Úvod                                                     

Potreba odstrániť kyslosť (deacidifikácia, neutralizácia, odkysľovanie) z drevitého papiera, jedného z klasických nosičov informácií, ktorý sa začal vyrábať a používať po roku 1850, je celosvetový problém. Životnosť kyslého papiera je 100 až 200 rokov a najstaršie dokumenty už končia svoju životnosť a v krehkosti sa stávajú nepoužiteľnými. Sú ohrozené  veľké historické hodnoty, výsledky úsilia ľudského ducha a vývoja spoločnosti zhmotnené v knihách, archívnych dokumentoch, umeleckých dielach a ostatných artefaktoch  obrovskej historickej a finančnej hodnoty. Hoci nie sme schopní tento proces úplne zastaviť, treba zabezpečiť, aby sa knižnice, archívy a iné zbierkotvorné inštitúcie, v ktorých sú uchovávané papierové dokumenty, vyhli podmienkam, v ktorých starnutie a rozpad tradičných nosičov historických informácií prebieha nekontrolovane až tak, že nebude možné zabezpečiť ochranu fondov, ktoré je nevyhnutné zachrániť pre budúce generácie (konzervačný fond). Vedomé obchádzanie týchto problémov sa nedá pred ďalšími generáciami ničím ospravedlniť, pretože na tomto type dokumentov máme podstatnú časť nášho kultúrneho dedičstva a obrovské množstvo stále aktuálnych informácií (príloha č. 1).
Reprezentatívnym prieskumom na modelovej historickej knižnici  (20 500 kníh) sa potvrdila kritická situácia v tejto oblasti. Kvantitatívne hodnotenie umožnilo rozdeliť ohrozené knižné jednotky do rizikových skupín  podľa rozsahu poškodenia a naliehavosti uskutočnenia konzervačného zásahu tzv. deacidifikáciou (príloha č. 2).  
Na odbore reštaurovania a konzervovania Slovenskej národnej knižnice v Martine (ďalej len “SNK”) sa už v roku 1991 začali ako prví v Slovenskej republike zaoberať metódami neutralizácie papiera, ktoré sa v súčasnosti využívajú aj v masových postupoch a technológiách deacidifikácie (WEI TO a Battelle proces). Tieto postupy  štandardne používa  SNK pri záchrane najviac ohrozených kyslých kníh vyrobených na drevitom papieri, avšak kapacita ich postupov  je nízka a nepostačuje potrebám knižnice. Pri hodnotení súčasného stavu knižničného fondu v SNK (príloha č. 3) sa vychádzalo z aplikácie výsledkov prieskumu v modelovej knižnici.
 Veľké množstvo získaných informácií  z tohto procesu sa preveruje aj v rámci aplikovaného výskumu, ktorý sa robí v niektorých organizáciách participujúcich na programe. Tieto informácie sa v plnej miere využili pri príprave programu.  Zo získaných skúseností jednoznačne vyplýva, že najdôležitejším krokom pri  konzervovaní drevitého papiera je jeho deacidifikácia. Tento proces odstraňuje  najnebezpečnejší degradačný prvok z papiera knižných blokov – kyslosť, a tým  výrazne spomaľuje jeho prirodzené starnutie.  Na druhej strane neexistuje ideálna technológia,  ktorá by   bola schopná deacidifikovať bez obmedzenia všetky materiály bez predchádzajúcej predselekcie. Napriek určitému riziku pre niektoré materiály a ekonomickej náročnosti procesu sa deacidifikácia,  a predovšetkým masová deacidifikácia, považuje za kľúčový postup pri záchrane  informácií na papierovom nosiči  v reálnom čase.
Problematika záchrany “kyslých” kníh je aktuálna aj v zahraničí, kde je snaha tento proces realizovať vo veľkokapacitných zariadeniach masovej deacidifikácie (príloha č. 4). Vývoj sa uberá dvoma smermi. Jedným je spôsob, ktorý praktizuje aj  SNK, kde neutralizačnou látkou je organická zlúčenina horčíka (metyl metoximagnézium karbonát- MMMK) a jej modifikácie. Deacidifikácia prebieha v organickom prostredí rôzneho typu. Druhý smer vývoja je založený na prenose  mikročastice MgO do papiera, najčastejšie v organickom prostredí. Všeobecným problémom týchto technológií je využívanie organických látok v organických prostrediach, čo značne obmedzuje použiteľnosť, ohrozuje životné prostredie a je náročné na hygienu práce.
Zariadenia masovej neutralizácie, ktoré vyvíjajú USA a niektoré západné štáty, sú prevažne prototypy, ktorých výrobné náklady nie sú bežne známe (min. 1,5 mil. DM Battelle proces – skúšobné a vývojové zariadenie). Ich kapacita je asi 1 000 až 2 000  kníh za týždeň (80 000 až 100 000  za rok). Náklady na jednu knihu sú preto rôzne. Rozličné sú aj  hodnotenia procesov a technológií v zahraničí   (príloh č. 4). 
Vývoj a výrobu týchto zariadení vždy subvencoval štát, v menšom rozsahu niektorá, najčastejšie  chemická firma, resp. významný výskumný ústav alebo škola. Náklady  týchto firiem na vývoj a výrobu sa vracajú tým, že firmy prevádzkujú tieto zariadenia na komerčnej podstate a štátne knižnice, archívy a iní záujemcovia si služby platia. Firmy dodávajú aj potrebné chemikálie za trhové ceny, preto sú náklady na deacidifikáciu jednej knihy  v západných štátoch značne vysoké. Každý štát si v podstate vyvíja vlastné (národné) zariadenie, resp. zariadenia. Relatívne veľké množstvo dostupných informácií o jednotlivých postupoch a ich vzájomné porovnania ukazujú, že ani jeden z týchto postupov nie je v súčasnosti ideálny a stále sa uskutočňuje výskum  na ich zdokonaľovanie. 
Účinný a pomerne lacný postup deacidifikácie, ktorý je prijateľný pre životné prostredie a z toho dôvodu aplikovateľný aj v domácnostiach, teda aj mimo veľkých knižníc, patentoval Page a kol. Deacidifikácia listov dokumentov, kníh a podobne prebieha v tomto prípade  difúznym procesom. Ide o suchý postup deacidifikácie, ktorý sa vykonáva vložením špeciálneho papiera medzi jednotlivé listy historických dokumentov najviac na pol roka.
	Pre výskum a vývoj v oblasti deacidifikačných postupov  je potrebné využívať všetky na Slovensku dostupné prístroje, zariadenia a odborné kolektívy. Prístroje a zariadenia potrebné na riešenie predmetnej problematiky, ktoré sú uvedené v prílohe č. 5 – časť B pod kapitálovými výdavkami č. 1, 2, 3, 6, 7, 8 a mnohé ďalšie (ako laboratórne, polo- a prevádzkové zariadenia napr. na prípravu a výrobu špeciálnych papierov na deacidifikáciu dokumentov), ktoré bude možné využívať pri výskume a vývoji na Slovensku, sú k dispozícii na špecializovanom pracovisku, akým je Výskumný ústav papiera a celulózy, a. s., v Bratislave (ďalej len “VÚPC”). Receptúry špeciálnych papierov sa dajú vyskúšať tak v laboratórnom rozsahu na existujúcich statických a dynamických hárkovačoch, špeciálnych lisoch a sušiacich zariadeniach, ako aj vyrábať v požadovanom objeme na vlastnom papierenskom stroji pre potreby SNA, SNK, ale aj jednotlivcov vlastniacich  dôležité a historické dokumenty. 
Stav súčasného výskumu, vývoja a realizácie postupov vhodných na masovú deacidifikáciu kyslých drevitých  papierov v SR uvádzame v prílohe č. 4a.

I. 2. Skúsenosti s deacidifkáciou v SNK v Martine

Pri výrobe neutralizačného činidla v SNK z domácich surovín sú materiálové náklady na 1 liter 10 % roztoku MMMK asi 150 až 200 Sk, podľa katalógu Aldrich Chem. Comp., USA asi 35 USD. Deacidifikácia jednej knihy v našich podmienkach (ručný postup v špecializovanom laboratóriu) je minimálne o 30 až 50 % nižšia, ako sú náklady uvádzané v zahraničí. Cenu za deacidifikáciu určujú predovšetkým materiálové náklady, lebo náklady na mzdy sú nízke, zariadenie masovej deacidifikácie obsluhujú  obyčajne len dvaja až traja pracovníci. Deacidifikáciou sa výrazné predĺži životnosť historických drevitých papierov a vytvorí sa kontrolovaná alkalická rezerva, ktorá bráni vzniku novej kyslosti v papieroch (100 – 200 rokov). Po preventívnej deacidifikácii sa novodobé kyslé drevité papiere stávajú veľmi trvanlivými na úrovni súčasných papierov vyrobených už v neutrálnom prostredí. Časť poznatkov a skúseností je z vlastného aplikovaného výskumu.

I. 3. Postupnosť krokov (etáp) pri realizácii programu

Program sa člení na niekoľko etáp (príloha č. 5). Z krátkodobého hľadiska je cieľom prvej časti, ktorá má niekoľko etáp, vytvorenie Centra pre vzdelávanie, výskum a vývoj technológií (ďalej len “CVVVT”). Tu by sa sústredili možnosti realizácie potrebných analytických a technologických postupov, laboratórne sa overovali vybrané technológie a vytvorili sa objektívne porovnávacie technické a ekonomické metódy. Výskum a práca  by smerovali k alternatívnemu modulu didaktického pracoviska Technického centra (ďalej len “TC”) s komplexným vybavením funkčnými modelmi strojnotechnologických zariadení a kontrolnej techniky pre vstupnú a výstupnú kontrolu celkovej ochrany dokumentov. 
TC vznikne v druhej časti riešenia programu s rozšírením CVVVT. Táto organická časť TC vznikne na začiatku riešenia  a v budúcnosti má slúžiť na ďalší výskum a vývoj lignocelulózových materiálov v problematike ochrany  historických a novodobých dokumentov na papierovom nosiči v knižniciach a archívoch. Bude vychádzať z moderného technického vybavenia,  vedomostí a praktických skúseností, ktoré sa získajú počas riešenia programu. CVVVT sa bude ďalej rozvíjať a bude zabezpečovať ďalší výskum  a vývoj v problematike komplexnej ochrany  papiera. Bude významným centrom pre výchovu a vzdelávanie nových odborníkov v tejto oblasti, ako aj miestom na praktické cvičenia, študentské odborné práce, diplomové, doktorandské práce, čím sa vytvorí užitočné a racionálne prepojenie medzi technickým rozvojom problematiky ochrany lignocelulózových materiálov  a vzdelávaním. Dlhodobým cieľom v tejto oblasti je vytvoriť komplexný vzdelávací program pre oblasť technológií a ochrany nosičov informácií, najmä historických kníh, archívnych dokumentov a periodík.
Druhou organickou zložkou TC bude  technologická časť, v ktorej budú sústredené funkčné prototypové strojnotechnologické zariadenia (minimálne s poloprevádzkovou kapacitou), ktoré vzniknú ako produkt riešenia programu. Okrem zariadení na masovú deacidifikáciu tu budú sústredené aj technológie na komplexné riešenie celej problematiky ochrany, napr. záchrana veľmi poškodeného papiera chemickým spevnením, mechanickým spevnením  a technológie na ďalšie reštaurátorsko-konzervátorské postupy. Vysoká variabilita materiálov si bude vyžadovať zariadenia viacerých typov a funkcií. Ďalej tu   budú sústredené chemickotechnologické procesy, ktoré vzídu z riešenia programu. Tieto technológie  s minimálne poloprevádzkovou kapacitou budú slúžiť na výrobu  chemických látok,  predovšetkým neutralizačnej látky (látok), nosičov neutralizačnej látky (látok) a na chemické zabezpečenie ďalších procesov.  Vývoj by sa  mal uberať tak, aby maximálne množstvo chemikálií pochádzalo z vlastných surovinových zdrojov vyrobených na vlastných zariadeniach, čím by sa v budúcnosti výrazne znížili prevádzkové náklady týchto technológií.
V tejto  časti TC sa odskúšajú strojnotechnologické a chemickotechnologické postupy, ktoré budú tvoriť základ na výrobu funkčných a všeobecne použiteľných (v knižniciach a archívoch) stabilných a mobilných zariadení. Výstupom bude projektová dokumentácia optimálnych riešení, ktorej realizácia  bude technicky, technologicky a predovšetkým cenovo prístupná nielen v etape výroby, ale predovšetkým v prevádzke. Táto časť TC bude v budúcnosti slúžiť ako realizácia výstupov výskumu a vývoja  CVVVT, prípravy výroby  ďalších zariadení  pre  potreby knižníc a archívov. TC bude ďalej slúžiť  ako metodické  a servisné centrum aj pre ďalšie subjekty, v ktorých sa bude robiť ďalší špecializovaný výskum v problematike ochrany. 
V tejto súvislosti je nevyhnutné zabezpečiť:
1.  subdodávky:  
-	chemikálie na analýzy a na výskum nových postupov,
-	chemické sklo na modifikáciu lignocelulózovych materiálov, kníh, dokumentov,
-	banky, chladiče, extrakčné zariadenia,
-	laboratórne materiály, hadice, rúrky, vývevy, menšie laboratórne pomôcky,
-	materiály na konštrukciu a výrobu funkčných modelov na overovacie skúšanie  nových princípov;
2. subdodávky (služby, kooperanti Fakulty chemickej a potravinárskej technológie):  
-	analýzy, hodnotenia priemerných molekulových hmotností parametrov polydisperzity,
-	spektrálne analýzy,
-	chromatografické rozbory, gélová permeačná chromatografia,
-	analýzy funkčných skupín,
-	poplatky za zapožičanie zariadení, napr. modifikačné zariadenie DP7, DP200,
-	náklady na inštaláciu zapožičaných a prenajatých zariadení do TC, zariadenia na modifikáciu lignocelulózových materiálov,
-	nevyhnutné špeciálne prístroje a zariadenia (poplatky za zapožičanie/prenájom),
-	sledovanie a eliminácia mikrobiologickej kontaminácie,
-	kooperácie a objednávky,
-	zmluvy s externými špecialistami,
-	finančné prostriedky na motiváciu tvorby a overovania konkurenčných riešení na úrovni patentov a chránených priemyselných vzorov,
-	organizovanie porád, brainstormingové porady;
3. štúdie a autorizované expertízy: 
-	možnosti a cesty spevňovania degradovaných celulózových materiálov,
-	vývoj očkovania degradovaných celulóz,
-	polymér analogické premeny degradovaných celulóz,
-	možnosti substitúcie a inkorporácie reaktívnych skupín do degradovaných celulóz,
-	morfologické analýzy, príprava mikroskopických preparátov,
-	fotodokumentácia štrukturálnych zmien pri degradácii nadmolekulovej štruktúry celulózy a papiera,
-	analýza a hodnotenie morfologických zmien v mikroskopických a submikroskopických preparátoch,
-	pokovovanie preparátov,
-	lyofilizácia preparátov,
-	meranie vnútorného špecifického povrchu a veľkostí submikroskopických  otvorov disponibilných na topochemické reakcie v degradovaných celulózach,
-	chemikálie a zariadenia na modifikácie na fázovom rozhraní,
-	analýzy anorganických chemikálií,
-	analýzy chemikálií a jednotlivých chemikálií  v jednotlivých stupňoch modifikácie,
-	analýzy chemikálií v jednotlivých stupňoch regenerácie,
-	náklady na kooperácie na čiastkové riešenia: návrh regenerácie a recyklácie chemikálií,
-	riešenie likvidácie nespracovateľných odpadov,
-	kooperácia v oblasti bezpečnostného inžinierstva,
-	štúdie a projekty bezpečnostného inžinierstva a BOZ,
-	štandardizácia, vývoj  noriem FCHPT, SNK, STN,  STN EN, STN ISO,
-	hodnotenie stálosti lignocelulózových materiálov (knihy),
-	štandardizácia analytických a technologických postupov,
-	štandardy v oblasti bezpečnosti, bezpečnostného inžinierstva a BOZ,
-	ekologické, environmentálne štandardy,
-	prevádzkové normy,
-	skúšobné metódy,
-	analytické metódy na používané chemikálie,
-	ISO 9000, ISO 14000,
-	modifikácia lignocelulózových materiálov,
-	výroba hexametyldisilánu,
-	výroba MgO.

V rámci posúdenia možných riešiteľov sa konštatuje, že Slovenská technická univerzita – Fakulta chemickej a potravinárskej technológie (ďalej len “STU FCHPT”) je tým pracoviskom, ktoré má potenciál na riešenie výskumných a vývojových úloh súvisiacich s programom.
Dôležitú rolu pri riešení programu zohráva spolupráca s ďalšími odbornými pracoviskami. Ak vezmeme pri riešení výskumných a vývojových  úloh programu do úvahy materiálno-technické vybavenie VÚPC aj s jeho potenciálom odborných pracovníkov v oblasti technológie výroby a spracovania papiera, realizácia úloh sa môže stať vysoko efektívnou. VÚPC vlastní mnohé z potrebných zariadení a jeho laboratóriá so štatútom Qualified Laboratory of CEPI-CTS (Kvalifikované laboratórium Služby porovnávacích meraní – Konfederácia európskych výrobcov papiera) sú uznávané aj v rámci EÚ.

II. 1. Hlavné ciele programu

Na prestížnej medzinárodnej konferencii Mass deacidification in practice v nemeckom Bückenburgu 17. - 21. októbra 2001, na ktorej sa zúčastnili  zástupcovia SNK a Slovenského národného archívu (ďalej len “SNA”), sa dospelo k týmto záverom:
-	knižné a archívne dokumenty je potrebné deacidifikovať (odkysľovať, neutralizovať),
-	v súčasnosti neexistuje žiadna metóda, pri ktorej by nebolo treba knihy a archívne dokumenty triediť (vývoj metód a ich aplikácií stále pokračuje),
-	všetky používané metódy a na nich postavené procesy majú vždy aj vedľajší negatívny vplyv na  deacidifikovaný materiál,
-	materiál,  ktorý sa podrobí deacidifikácii, by mal byť pred zásahom mikrofilmovaný,
-	deacidifikácia si vyžaduje obrovské finančné nároky nielen na vývoj, ale aj na prevádzkovanie,
-	vlády štátov by mali vždy  finančne podporovať programy masovej deacidifikácie týkajúce sa  starostlivosti a ochrany  knižničných  a archívnych fondov,
-	všetky metódy hromadnej deacidifikácie majú svoje výhody aj nevýhody a je potrebné tieto metódy kombinovať (nakoniec si to vyžaduje aj  finančná únosnosť procesov),
-	otázka spevňovania degradovaných materiálov by sa mala riešiť súčasne s procesom deacidifikácie.

Vychádzajúc z uvedených odporúčaní a získaných skúseností, cieľom a zámerom navrhovaného programu je:
-	predĺženie životnosti ohrozených papierových dokumentov v knižniciach a archívoch, 
-	roztriedenie kníh a archívnych dokumentov podľa historických a technologických kritérií a záchrana najviac ohrozených slovacikálnych dokumentov,
-	vytvorenie podmienok na zvyšovanie kapacity a kvality technológií ochrany,
-	návrh a experimentálne overovanie nových technológií,
-	zabezpečenie priemyselnej ochrany a optimálnej licenčnej politiky pre budúci rozvoj technológií ochrany kníh,
-	objektívne porovnávacie hodnotenia známych a nových technológií a zariadení v rámci vybudovaného CVVVT a  TC,
-	výber optimálnych strojnotechnologických zariadení a komplexných technologických postupov využívajúcich domácu vedeckotechnickú a materiálovú základňu,
-	príprava a zabezpečenie vzdelávania, výskumu,  realizácie a zvyšovania konkurencieschopnosti technológií ochrany a predlžovania životnosti    dokumentov, 
-	vývoj funkčného stabilného a mobilného technologického zariadenia (zariadení) a jeho odovzdanie do prevádzky SNK a SNA a ďalším užívateľom.  

Program predpokladá variantný spôsob riešenia, ktorý by sa mal realizovať vo viacerých rovinách.  Bude to predovšetkým komplexnosť riešenia procesu masovej deacidifikácie, ktorá vyplýva z veľkej variability materiálov použitých na záznam informácií v minulosti, pričom alternatívne riešenie sa bude musieť hľadať pre knižný materiál, ako aj prevažne listinný archívny materiál. Nevyhnutnosť variantného riešenia vyplýva aj zo značného a rôznorodého poškodenia jednotlivých typov materiálov. Predpokladá sa, že niektoré riešenia sa získajú aj prostredníctvom nákupu licencií  niektorých prvkov, ktorých realizácia bude nad rámec možností TC. Počíta sa  s vysokým stupňom automatizácie a riadenia tohto procesu, resp. procesov s dôrazom na hygienu práce a ochranu životného prostredia a predovšetkým na jeho ekonomickú efektívnosť. Hlavné ciele programu predstavuje vývoj a výrobu zariadenia masovej deacidifikácie vhodnej na záchranu nosičov informácií, o ktoré  sa knižnice a archívy podľa zákona starajú ako o nenahraditeľný zdroj informácií, za takých podmienok, aby tento proces bol ekonomicky dostupný.

II. 2. Financovanie programu

Program predpokladá financovanie zo štátneho rozpočtu – z prostriedkov vyčlenených na oblasť vedy a techniky v rámci štátneho programu Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti. Predpokladá sa, že na celý program sa v r. 2003 až 2007 vyčlení takmer 52 mil. Sk.    Na  bežné  výdavky  24 730 000 Sk   a  na  kapitálové  26 970 000 Sk  (tabuľka č. 1). V  členení na  kooperujúce  organizácie  jednotlivých   rezortov  a   SAV   najväčšiu   sumu 44  710 000 Sk  (vyše 90 %) vzhľadom aj na rozsah prác odčerpá  MŠ SR (tabuľka č. 2).
Súhrnný časový a finančný návrh programu je  rozvrhnutý na päť rokov,  pričom na každý rok (etapu) je stanovený vecný obsah riešenia úloh výskumu a vývoja s požadovanými finančnými prostriedkami pre jednotlivých účastníkov, resp. na riešenie čiastkových úloh  (príloha č. 5). 

Tabuľka č. 1 Súhrnný  finančný rozpis Programu ochrany, stabilizácie a konzervovania 
                       klasických nosičov informácií v Slovenskej republike

Rok	Bežné výdavky (Sk)	Kapitálové výdavky (Sk)	
2003	  6 140 000	  4 620 000	
2004	  5 290 000	  6 150 000	
2005	  4 000 000	  4 000 000	
2006	  5 800 000	  5 200 000	
2007	  3 500 000	  7 000 000	
Spolu 	24 730 000
	26 970 000	

Tabuľka č. 2 Súhrnný  finančný rozpis Programu ochrany, stabilizácie a konzervovania 
                       klasických nosičov informácií v Slovenskej republike podľa rezortov

Rok		MŠ SR
(STU FCHPT)	MK SR (SNK)	MV SR (SNA)	SAV 
(ÚPSAV)	VÚPC	Spolu	
2003	BV	  4 090	 380	 370	100	1 200	6 140	 10 760
	
	KV	  4 500	 120				4 620		
2004	BV	  3 770	 200	  200	  20	1 100	5 290	 11 440
	
	KV	  6 150					6 150		
2005	BV	  2 600	 100	  100		1 200 	4 000	   8 000
	
	KV	  4 000					4 000		
2006	BV	  4 600	 100	  100		1 000	5 800	 11 000
	
	KV	  5 200					5 200		
2007	BV	  2 800	 100	 100		   500	3 500	 10 500
	
	KV	  7 000					7 000		
Spolu	44  710	1 000	 870	120	5 000	         51 700 	

 (BV = bežné výdavky v tis. SK;  KV = kapitálové výdavky  v tis.  SK)

II. 3. Technologické vybavenie riešiteľov

STU FCHPT:
Existencia laboratórnych priestorov vhodných na realizáciu čiastkových úloh programu, nutnosť ich rekonštrukcie z hľadiska inštalácie niektorých nových zariadení a hygienicko-bezpečnostného zariadenia. K dispozícii sú relevantné prístroje a zariadenia: DP6, DP200, CR200, Suntest, obrazová analýza, IR a UV/VIS spektroskopia, chromatografické metódy GC-MS, GPC a  ďalšie, vykonávané v spolupráci so Slovenskou akadémiou vied, Výskumným ústavom papiera a celulózy, Štátnym drevárskym výskumným ústavom. Tieto metódy je potrebné v priebehu realizácie programu doplniť, resp. modernizovať približne podľa požiadaviek konkretizovaných v prílohe č. 5 (časť B. Kapitálové výdavky).

SNK v Martine
Základná báza informácií z oblasti ochrany papierových nosičov informácií vrátane deacidifikácie papiera a s tým súvisiacich procesov. Poloprevádzkové zariadenia na výrobu neutralizačného činidla (MMMK), digitálne  pH-metre, spektrofotometer, horizontálna a vertikálna elektroforéza, meranie dvojohybov podľa Shoppera, formaldehydový sterilizátor FS 150, dolievacie zariadenia Atlantis 96. 

SNA v Bratislave
Klimatizovaná komora na urýchlené starnutie, etylenoxidová dezinfekčná komora, trhací prístroj FDP-40, inframikroskop.

Ústav polymérov Slovenskej akadémie vied (ďalej len “ÚP SAV”)
INSTRON (mechanické vlastnosti), Rheometric MK III (meranie dynamicko-mechanických vlastností, prístroj unikátny na Slovensku), Mettler DSC (termické vlastnosti, charakterizácia štruktúry), pH-meter pre tuhé povrchy, LUMIPOL (chemiluminiscencia, stanovenie aditív, oxidačná kinetika, prístroj unikátny na Slovensku), meranie kontaktného uhla (charakteristika povrchu z hľadiska polarity).

VÚPC v Bratislave
Mnohé prístroje a zariadenia v prílohe č. 5 – časť B., s ktorými sa uvažuje pri výpočte kapitálových nákladov a ktoré v súčasnosti vlastní VÚPC, a. s., Bratislava, sa použijú pri:
-	spektrálnych analýzach,
-	analýzach fyzikálno-mechanických vlastností papiera a buničinových vlákien (napr. pevnosť v ťahu, práca na pretrhnutie, počet dvojohybov, nulová tržná dĺžka, LVČ a PPS, pH povrchu, uhol zmáčania povrchu papiera kvapalinami),
-	výskume a príprave neutralizačných látok,
-	výskume a vývoji nosičov neutralizačných látok a špeciálnych papierov,
-	výrobe a testovaní špeciálnych papierov na deacidifikáciu/neutralizáciu historických materiálov.

Vecné zabezpečenie programu je dané aktuálnym stavom prístrojového a technického vybavenia jednotlivých spoluriešiteľov. Pre úspešnú realizáciu programu v rámci CVVVT v prvej časti a TC v druhej časti bude treba riešiteľské pracoviská dovybaviť ďalšími  potrebnými a nevyhnutnými prístrojmi a zariadeniami.

II. 4. Organizačné a personálne zabezpečenie programu:

Program budú zabezpečovať: Slovenská národná knižnica v Martine, odbor konzervovania a reštaurovania       dokumentov ako hlavný koordinátor programu, Slovenský národný archív v Bratislave, Slovenská technická univerzita – Fakulta chemickej a potravinárskej technológie,  Ústav polymérov SAV v Bratislave a Výskumný ústav papiera a celulózy v Bratislave.

Garant programu:  generálny riaditeľ  SNK v Martine

Koordinátori:

a)  SNK – odbor reštaurovania a konzervovania dokumentov. 
(Predpokladaný stav 6 – 8 pracovníkov, ktorí sa budú podieľať na riešení programu. Súčasný stav 5 pracovníkov, 4 VŠ: 1 Ing. chémie PhD.- organický technológ, 2 Ing. chémie papiera a celulózy, mikrobiológia, 1 Ing. programátor- konzervátor),  1 SOV chemik, konzervátor.)

b) Slovenská technická univerzita – vedúci katedier chemickej technológie dreva, celulózy a papiera, polygrafie, polymérov a vlákien, mikrobiológie a biochémie a  podľa potreby analytici, procesári, automatizéri, matematici, strojári a iní. 
(Predpokladaný počet ľudí 10 – 15, z toho 2 SŠ, ostatní VŠ v špecializáciách: 28-11-9: technológia makromolekulových materiálov a najmä špecializácie chemická technológia dreva, celulózy a papiera a polygrafia a aplikovaná fotochémia, 14-05-9 makromolekulová chémia, 28-30-9 chemické inžinierstvo a bezpečnostné inžinierstvo, 28-95-9 chémia a technológia životného prostredia, 23-21-9 chemické  stroje a zariadenia a ďalšie, ako sú biochémia, mikrobiológia, analytická chémia. Riešiteľská kapacita cca 30 % z 2 000 h/rok/os., t. j. 6 000 – 9 000  h/rok.)

c) SNA – riaditeľ + vedúci riešiteľ 
(Súčasný stav: 3 VŠ pracovníci, 1 Ing. chémie PhD.- chémia papiera a celulózy, 1 Ing. chémie, 1 humanitný smer.)

d) ÚP SAV
(V r. 2002: 4 špecialisti- kvalifikácia PhD., 2 laboranti, celková kapacita 800 hodín; v r. 2003: 1 špecialista, 1 laborant, celková kapacita 250 hodín; v prípade potreby je možné v ďalšom období vykonávať práce v subdodávke.)

e) VÚPC
(V r. 2003 až 2007: 2 špecialisti na chémiu papiera a celulózy s kvalifikáciou PhD., 1 špecialista na analytickú chémiu s kvalifikáciou Ing. chémie, 2 špecialisti na chemické stroje a zariadenia s kvalifikáciou Ing. strojár, 3 laboranti a 2 technickí pracovníci. Pracoviská: úsek výskumu papiera, úsek výskumu vláknin, úsek výroby a spracovania špeciálnych papierov, analytické a papierenské laboratóriá, úsek vedecko-technických a ekonomických informácií. Celková riešiteľská kapacita za 5 rokov je 12 500 hodín.)

Prílohy:
č. 1  Kvantifikácia stavu ohrozenia knižničných a archívnych dokumentov
č. 2  Deacidifikácie papiera vo fondoch knižníc a archívov
č. 3  Stav knižničného a archívneho fondu SNK v Martine
č. 4  Prehľad a stručné hodnotenie procesov a technológií v zahraničí
č. 4a Stav súčasného výskumu, vývoja a realizácie postupov vhodných na masovú 
         deacidifikáciu kyslých drevitých  papierov v SR 
č. 5  Vecný, časový a finančný harmonogram  (bežné a kapitálové výdavky)