Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky

Operačný program Zdravotníctvo
2007 – 2013
(1. Návrh)

16. jún 2006
Bratislava

Obsah: 
1	Súhrnný obsah dokumentu
2	Proces prípravy operačného programu
2.1	Uplatňovanie princípu partnerstva
2.2	EX ante hodnotenie
2.3	Strategické environmentálne hodnotenie
3	Súčasná situácia v oblasti zdravotníctva
3.1	Popis súčasnej situácie v systéme zdravotníctva
3.1.1	Slovenská reforma zdravotnej starostlivosti
3.1.2	Systém zdravotnej starostlivosti a zdravotný stav obyvateľstva
3.2	Analýza na úrovni prioritnej osi 1: Modernizácia zdravotníctva
3.3	Výsledky realizácie programového obdobia 2004 – 2006
3.4	SWOT analýza
3.5	Hlavné disparity a faktory rozvoja
4	Stratégia operačného programu
4.1	Východiská stratégie OP
4.1.1	Výsledky analýzy súčasnej situácie
4.1.2	Vízia a stratégia NSRR
4.1.3	Východiskové strategické dokumenty
4.2	Globálny cieľ OP Zdravotníctvo
4.3	Špecifický cieľ OP
4.4	Popis stratégie
4.4.1 Tematická koncentrácia príspevkov
4.4.2 Územná koncentrácia príspevkov
5	Prioritné osi
5.1	Prioritná os 1 Modernizácia zdravotníctva
Cieľ a zameranie
Prijímatelia na úrovni priority
Ukazovatele
5.1.1. Reštrukturalizácia, rozširovania  a modernizácia zdravotníckych zariadení
Ciele a zameranie
5.1.2	Informovanosť občanov
Cieľ a zameranie
5.1.3. Zvýšenie informatizácie zdravotníctva
Cieľ a zameranie
5.1.4 Technická pomoc
Cieľ a zameranie
6	Horizontálne priority
6.1	Trvalo udržateľný rozvoj
6.2	Rovnosť príležitostí
6.3	Informačná spoločnosť
6.4	Marginalizované rómske komunity
7	Súlad stratégie s politikami, dokumentmi a cieľmi
7.1	Súlad so strategickými dokumentmi a politikami EÚ
7.1.1	Komunitárny program v oblasti verejného zdravia
7.1.2	Strategické usmernenia Spoločenstva
7.1.3	Lisabonská a Göteborská stratégia
7.1.4	Legislatíva ES v oblasti kohéznej politiky
7.1.5	Legislatíva ES v oblasti pravidiel hospodárskej súťaže
7.1.6	Legislatíva ES v oblasti verejného obstarávania
7.1.7	Legislatíva ES v oblasti pravidiel ochrany a zlepšovania životného prostredia
7.1.8	Legislatíva ES v oblasti pravidiel rovností príležitostí, rodovej rovnosti a nediskriminácie
7.2	Súlad so strategickými dokumentmi a politikami SR
7.2.1	NSRR a OP
7.2.2	Operačný program Vzdelávanie
7.2.3	Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010
7.2.4	Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja
7.2.5	Koncepcia územného rozvoja SR
7.2.6	Ostatné národné, sektorové strategické materiály
7.2.7	Regionálne strategické dokumenty
8	Finančný plán
8.1	Finančný plán OP – ročné záväzky
8.2	Finančný plán OPZ za celé programové obdobie
9	Systém implementácie
9.1	Riadenie
9.1.1	riadiaci orgán OPZ
9.2	Monitorovanie
9.2.1	Monitorovací výbor OPZ
9.2.2	ITMS
9.3	Hodnotenie
9.4	Publicita a informovanosť
9.5	Finančné riadenie a kontrola
9.5.1	Finančné riadenie, kontrola a audit
9.5.2	Systém finančných tokov
9.6	Typy projektov
10	Prílohy

1	
Súhrnný obsah dokumentu 
Operačný program Zdravotníctvo (ďalej len OPZ) predstavuje programový dokument Slovenskej republiky pre čerpanie pomoci z fondov Európskej únie (ďalej len EÚ) pre sektor zdravotníctva na roky 2007 - 2013. Obsahuje  ciele a zároveň definuje  viacročné opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré budú realizované využitím finančnej pomoci z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len ERDF).
OPZ bol vypracovaný na základe nariadenia Rady Európskych spoločenstiev ( ďalej len ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, Európsky sociálny fond (ďalej len ESF) a Kohézny fond (ďalej len KF), nariadenia Rady (ES) č. ........... o ERDF a zrušenia nariadenia Rady (ES) 1783/1999.
Zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa „konvergencia“ môžu byť podporované regióny zodpovedajúce úrovni NUTS 2, t. j. ktorých hrubý domáci produkt (ďalej aj ako „HDP“) na obyvateľa meraný paritou kúpnej sily za posledné 3 dostupné roky je menší ako 75 % priemeru spoločenstva. Územie SR na tento účel zahŕňa všetky regióny (západné, stredné a východné Slovensko) s výnimkou Bratislavského kraja. 
OPZ nadväzuje na ciele a priority Národného strategického referenčného rámca 2007 – 2013 (ďalej len NSRR) ako základného strategického programového dokumentu SR pre oblasť kohéznej a regionálnej politiky. OPZ implementuje a bližšie rozpracováva špecifickú prioritu NSRR „2.4 Modernizácia zdravotníctva“.  

Globálnym cieľom OPZ  je prostredníctvom zvyšovania kvality, efektivity a dostupnosti služieb zdravotnej starostlivosti (ďalej len ZS) prispieť k zlepšeniu zdravotného stavu občanov, ako pracovnej sily, ktorá je základom konkurencieschopnosti ekonomiky.  OPZ sa bude zameriavať na:
-	reštrukturalizáciu služieb ZS, 
-	zvyšovanie informatizácie zdravotníctva, 
-	zvyšovanie informovanosti, bezpečnosti a ochrany pacienta v zdravotníckom systéme, 
-	technickú asistenciu.   

Uvedené ciele budú dosahované prostredníctvom realizácie definovanej prioritnej osi:

Prioritná os 1 – Modernizácia zdravotníctva

2	Proces prípravy operačného programu

2.1	Uplatňovanie princípu partnerstva
V krátkom období určenom na vypracovanie OPZ, stanovenom NSRR, ktorý bol schválený vládou SR dňa 17. 5. 2006 bol  princíp partnerstva dodržaný. Ministerstvo zdravotníctva SR (ďalej len MZ SR) pri špecifikovaní jednotlivých oblastí pre OPZ vychádzalo z dokumentov a strategických materiálov všetkých vyšších územných celkov v oblasti zdravotníctva. 
Zároveň boli využité analytické a koncepčné materiály, ktoré boli vytvorené v rámci prípravy Reštrukturalizačného fondu zdravotníctva, ktorý je súčasťou projektu Modernizácie zdravotníckeho sektora na Slovensku, financovanom z úveru Svetovej banky. Reštrukturalizačný fond bol vytvorený ako nástroj technickej pomoci reforme zdravotníctva, ktorá bola realizovaná v rokoch 2003 až 2006. V súčasnosti sú pripravené manuály a usmernenia (guidelines) pre implementáciu fondu, ktoré budú vo veľkej miere využité pre potreby OPZ. Podporované opatrenia a oprávnené aktivity definované pre Reštrukturalizačný fond boli stanovované na základe detailného hodnotenia celého sektora zdravotníctva, ktoré prebiehalo na viacerých úrovniach a s účasťou rôznych partnerov (vyššie územné celky, samosprávy, ústavné  zariadenia, odborné združenia, komory, špecializované inštitúcie).
Následne bola pre účely priameho pripomienkovania OPZ vytvorená pracovná skupina pri OPZ a relevantné inštitúcie ako aj socio-ekonomickí partneri boli oslovení so žiadosťou o nomináciu reprezentantov do tejto skupiny. Pripomienkovanie OPZ v rámci pracovnej skupiny sa bude realizovať pri dolaďovaní a upravovaní návrhu OPZ v nasledujúcom období. 
Účasť partnerov na implementácii OPZ sa bude realizovať v súlade s čl. 11 nariadenia Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, ESF a KF. 

2.2	EX ante hodnotenie
Predbežné hodnotenie (EX ante) je v zmysle čl. 46 nariadenia Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach  pre ERDF, ESF a KF povinný vykonať členský štát pre NSRR ako aj pre príslušné operačné programy v rámci cieľa „konvergencia“.
Základom pre EX ante hodnotenie OPZ je už realizované EX ante hodnotenie pre potreby Reštrukturalizačného fondu, ktoré na základe verejného obstarávania podľa pravidiel Svetovej banky pre obnovu a rozvoj (IBRD) realizovala spoločnosť SANIGEST INTERNACIONAL, S.A.

Realizované EX ante hodnotenie sa sústredilo na tieto body:
- vhodnosť navrhovaných opatrení pri adresovaní slabých stránok a ohrození poskytovateľov ZS;
- vhodnosť vytýčených cieľov a zvolených opatrení a aktivít;
- kvantifikácia príspevku opatrení k dosiahnutiu cieľov;
- adekvátnosť implementačných a monitorovacích opatrení.
Výsledky tohto hodnotenia budú priebežne zapracované do nasledujúcich verzií OPZ.  
Pre účely zabezpečenia EX ante hodnotenia OPZ 2007 – 2013 pripraví   MZ SR zadávacie podmienky pre výber nezávislého externého hodnotiteľa.  Hlavným cieľom EX ante hodnotenia OPZ pre obdobie rokov 2007 - 2013 bude: 
•	optimalizácia prideľovania rozpočtových zdrojov v rámci operačného programu a zlepšenie kvality programovania,  
•	 určiť a posúdiť rozdiely, medzery a potenciál rozvoja,  
•	určiť a posúdiť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, očakávané výsledky, kvantifikované ciele, 
•	určiť a posúdiť súlad stratégie navrhovanej pre región, v prípade potreby pridanú hodnotu spoločenstva, rozsah, v akom sa zohľadnili priority spoločenstva, skúsenosti z predchádzajúceho programovania a kvalitu postupov vykonávania, monitorovania, hodnotenia a finančného riadenia.

2.3	Strategické environmentálne hodnotenie
Strategické environmentálne hodnotenie (SEA) sa realizuje v súlade so zákonom č. 24/2006 Z. z. Činnosti podliehajúce posudzovaniu ich vplyvu na životné prostredie sú bližšie špecifikované v prílohe č. 8 tohto zákona. Keďže oblasť zdravotníctva v danej prílohe nie je explicitne pomenovaná,  pre OPZ sa nevypracováva  strategické environmentálne hodnotenie. Pri všetkých typoch investičných projektov, ktoré sa budú realizovať v rámci OPZ a budú mať vplyv na životné prostredie, sa bude vyžadovať stanovisko relevantných inštitúcií v zmysle platnej slovenskej  legislatívy.

3	    Súčasná situácia v oblasti zdravotníctva

3.1	Popis súčasnej situácie v systéme zdravotníctva
Potreba reformovať zdravotníctvo bola na poprednom mieste politickej agendy od deväťdesiatych rokov. Pozornosť sa zameriavala na zníženie úlohy a vplyvu štátu, ktorý mal pri sovietskom modeli plánovaného zdravotníctva dominantné postavenie. Prvú vlnu reforiem zdravotníctva ovplyvňovali ideologické úvahy o vybudovaní demokratickej spoločnosti s trhovo orientovaným hospodárstvom. Tieto reformy viedli k vytvoreniu systému zdravotníckych poisťovní, privatizácii primárnej ZS a zavedeniu slobodnej voľby poskytovateľov.

Systém zdravotníctva taktiež charakterizoval vysoký stupeň rovnosti v prístupe k ZS, ktorá sa aj naďalej poskytovala zdarma. V skutočnosti to však tak nebolo. Nevyrovnanú situáciu na trhu korigovali neformálne platby, ktoré ešte viac prehĺbili nezrovnalosti. Následkom veľkorysého rozsahu poskytovaných služieb a bezplatného prístupu k ZS, kumulovanej extenzívnej ponuky bolo šírenie neinfekčných a chronických chorôb a limitovaná platobná schopnosť poskytovateľov. Dopyt, ako aj ponuka presahovali zdroje, ktoré boli k dispozícii.

Tieto nezrovnalosti spôsobili neustály rast deficitu, zvyšujúce sa dlhy a predlžujúce sa čakacie obdobia. Finančné problémy dosiahli svoj vrchol v roku 2002. Tieto skutočnosti spôsobili nevyhnutnosť zavedenia novej vlny reformy.

V roku 2003 spustila vláda SR ambiciózny reformný program, ktorý zavádzal inter alia reštrukturalizáciu a zmenu vlastníckych vzťahov nemocníc, posilnenie štátnych zdravotných poisťovní a vznik doplnkového súkromného poistenia. Všeobecným cieľom reforiem bolo zvýšenie efektivity, efektívnosti, kvality a rovnosti prístupu/vlastný kapitál (equity), v odvetví zdravotníctva pri zavedení zmien, ktoré prinesú zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva. Sekundárne ciele sa okrem iného zameriavali na dosiahnutie rovnakých podmienok pre štátnych i súkromných poskytovateľov, diverzifikáciu zdrojov financovania v rôznych organizačných jednotkách, zlepšenie kontrolného procesu pri poskytovaní zdravotníckych služieb a štandardizáciu diagnostického i liečebného procesu. Agenda vládnych reforiem obsahovala zníženie korupcie v odvetví zdravotníctva a lepšie riadenie poskytovateľov zdravotníckych služieb. 

3.1.1	Slovenská reforma zdravotnej starostlivosti
Reformy ZS sú zamerané na množstvo štrukturálnych a celoštátnych problémov, ktoré obmedzujú efektivitu, rovnosť prístupu/vlastný kapitál (equity), kvalitu i spokojnosť so systémom ZS. MZ SR vytýčilo nasledovné tri hlavné principiálne ciele. Snahy o transformáciu odvetvia a jeho poskytovateľov by mali byť jasne prepojené na tieto ciele: 

Cieľ č. 1: Dosiahnuť finančnú stabilitu, a to pri zvyšovaní úrovne kvality

Finančnú stabilitu v odvetví zdravotníctva ovplyvňujú mnohé faktory. Prvým a najsúrnejším je určiť, či je jestvujúci systém štrukturálne udržateľný. Systém financovania ZS na Slovensku vychádzal z daní a zmenil sa na systém zdravotného poistenia, ktorý je v podstate postavený na zamestnanosti a subvenciách štátu. Tri kľúčové faktory vedú k finančnej nerovnováhe: a) mnohí veľkí zamestnávatelia, ako napríklad veľké štátne nemocnice neplatia odvody v plnej výške, b) štátne subvencie sú založené na výške príspevku, ktorý pokrýva iba malé percento poistných nákladov. Čiastočne to rieši zavedenie zdravotného poistenia, ktoré štát hradí na ekonomicky neaktívnych obyvateľov, ktoré sa viaže na priemerný plat za príslušné obdobie (platné od 1.1.2005) a c) nedostatok stimulov pre poskytovateľov a poisťovateľov, aby náklady zvládali a neschopnosť poisťovateľov poskytovať zmluvy, ktoré by obsahovali cenové a kontrolné mechanizmy, ktoré by umožnili primeranú kontrolu. Tieto faktory spoločne spôsobujú strnulosť a deformácie trhu, ktoré narúšajú finančnú stabilitu tohto systému.

Jedným z efektívnych nástrojov, ktoré ovplyvňujú finančnú stabilitu systému, je platobný mechanizmus. Platobný mechanizmus poistenia je výkonným, i keď ešte nie celkom dobre využitým alebo celkom pochopeným nástrojom zmeny organizácie, nového profilovania a poskytovania nemocničných služieb. Na základe skúseností z iných krajín je vlastne platba za služby pravdepodobne najefektívnejším nástrojom, ktorý má MZ SR k dispozícii, aby systém zdravotníctva nanovo vyprofilovalo a zmenilo. Dosiahnutie finančnej stability bude preto vo väčšej miere otázkou vyrovnanosti všetkých faktorov: platieb, nákladov, efektivity, kvality a objemu služieb. Prostriedkom na jej dosiahnutie bude platobný mechanizmus, plán minimálnej siete a reštrukturalizácia miestnej/regionálnej siete.

Cieľ č.2: Zvýšiť celkovú úroveň efektivity systému

Zvýšenie efektivity sa dá charakterizovať ako zvýšenie hodnoty, ktorá sa získa za finančné výdavky na zdravotnícke systémy. Finančné problémy v štátnych nemocniciach sú čiastočne výsledkom nehospodárnych praktík, ktoré sa používali niekoľko desaťročí a existencia prenikavých platobných mechanizmov, ktoré jasne podporujú nesprávne prerozdelenie zdrojov. 

Podobne môže platobný mechanizmus slúžiť na kvalitu ako nástroj podpory efektivity, a to odmeňovaním tých, ktorí robia opatrenia na zvýšenie efektivity a kvality. Nemocnice by mali byť stimulované, aby detailne poznali svoje náklady, a tak mali informácie a nástroje náklady a efektivitu upraviť. Nemocnice sú zložitými organizačnými jednotkami, ku ktorým treba pristupovať ako k podnikom s mnohými výrobnými úsekmi, administratívno-technickými úsekmi, úsekmi, ktoré sú ziskové a inými, ktoré nie sú. Efektivita má mnoho do činenia so spôsobom, kedy sa nemocnica vníma ako podnikateľská jednotka, ako je organizovaná, ako sa využívajú spoločné služby, čo je potrebné zabezpečiť externým spôsobom, čo treba subvencovať, čo treba zrušiť, čo treba na základe potrieb rozšíriť. Vnútený dopyt je parciálny, ako napríklad tvorba príjmu maximálnym využívaním súčasného technologického vybavenia, bez ohľadu na to, že nie je potrebné. V zásade je však efektivita vecou organizácie, riadenia, personálu, vyhodnotenia nákladov a kontroly, rôznych finančných zdrojov, a platobných mechanizmov.

Cieľ č.3: Zvyšovať kvalitu zdravotníckych služieb bez zvyšovania nákladov

Obmedzené používanie alebo nepoužívanie klinických protokolov, nesprávna aplikácia postupov, slabé definovanie programov orientovaných na kvalitu, problémy s monitorovaním a hodnotením lekárskych praktík a sporadické hodnotenie lekárskej výkonnosti, to je niekoľko problémov, ktoré majú v súčasnosti  vplyv na kvalitu ZS.

Kvalita ZS je tak objektívna, ako aj subjektívna. Objektívne sa kvalita kontroluje akreditáciou, certifikáciou, licenciami, obnovením licencii, neustálym vzdelávaním, technickým a manažérskym auditom, správnym finančným ohodnotením (platy, odmeny za produktivitu, platobné mechanizmy) a neplatovými stimulmi. Subjektívne je kvalita starostlivosti otázkou spoločenského a individuálneho vnímania. Ľudia si myslia, že nemocnice poskytujú kvalitnú starostlivosť, zatiaľ čo systém primárnej ZS nie, ľudia si myslia, že profesor je dobrým lekárom, a podobne.

Tu je veľmi dôležitá aj úloha adekvátneho platobného mechanizmu. Doteraz sa platobné mechanizmy nepoužívali ako nástroj na zlepšenie kvality, i keď vo všeobecnosti sa dá povedať, že ovplyvňujú vzory správania smerom ku kvalite. Ide preto o prepojenie praktík kvality (napr. efektívne využívanie klinických protokolov) a platobného systému, ktoré bude stimulovať používanie takýchto praktík. Malo by sa tak stať bez zvýšenia celkových nákladov na systém, napriek naliehavej potrebe nových nákladov spôsobených implementáciou zásad kvality. Cieľom reformy je aj znížiť očakávania občanov spojené so systémom ZS a posilniť ich zodpovednosť za vlastné zdravie.

Ciele reformy
Na dosiahnutie uvedených cieľov pripravilo MZ SR komplexný reformný program. Reformy sa týkajú podstatných problémov s technickými aj legislatívnymi riešeniami. Ciele reforiem možno zhrnúť nasledovne: 
1.	vytvoriť prostredie, ktoré podporuje stimulačné mechanizmy na zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva, zlepšenie bezpečnosti liečenia a dôvery pacientov v systém ZS, 
2.	zaviesť a udržiavať vyrovnané financovanie systému ZS,
3.	zvýšiť flexibilitu systému ZS, ktorý by zodpovedal potrebám občanov,
4.	poskytnúť finančnú ochranu jednotlivcom pred tzv. katastrofickými výdavkami na ZS.

Legislatívny rámec  
Reforma zdravotníctva bola definovaná novými zásadami a stratégiou, ktoré sa premietli do zákonov a predpisov vytvárajúcich legislatívny rámec tejto reformy. Vzniklo šesť zásadných, nových, vzájomne prepojených zákonov, ktorých implementácia si bude vyžadovať veľké zmeny, ktoré sa sústredia na zníženie nákladov, zlepšenie kvality služieb a rast spokojnosti pacientov: 
1.	Zákon č. 580/2004 Z. z. - o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z.z.) v znení neskorších predpisov: upravuje základné aspekty postupov zdravotného poistenia, umožňuje štátne i súkromné zdravotné poistenie a upravuje práva a povinnosti účastníkov v systéme, 
2.	Zákon č. 578/2004 Z. z. - o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotných pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: do poskytovania ZS zavádza dôležité zmeny, a to zvyšovaním nezávislosti, autonómie a zodpovednosti jednotlivých poskytovateľov ZS v rozhodovaní a zdôrazňuje kontrolu a dozor zo strany štátu, 
3.	Zákon č. 576/2004 Z. z. - o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: definuje služby a toho, kto ich môže poskytovať, obsahuje katalóg výkonov, definuje platené služby, definuje informačný systém ZS a rozdeľuje kompetencie medzi MZ SR a samosprávne orgány,
4.	Zákon č. 581/2004 Z. z. - o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: upravuje transformačný proces zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti, podmienky pre ich činnosť a práva i povinnosti Úradu pre dohľad nad ZS,
5.	 Zákon č. 577/2004 Z. z. - o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov: tento zákon definuje rozsah ZS, ktorú hradí štátna zdravotná poisťovňa, definuje preplácanie služieb súvisiacich so ZS, obsahuje zoznam ochorení, ktorých liečenie plne hradí zdravotná poisťovňa a poskytuje kategorizáciu liekov, zdravotných pomôcok a dietetických potravín,
6.	Zákon č. 579/2004 Z. z. - o záchrannej zdravotnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: zaručuje prístupnosť služieb na ktoromkoľvek mieste na Slovensku do maximálne stanoveného času.

V súvislosti s týmito novými zákonmi sa schválilo vyše tristo súvisiacich zákonov a právnych noriem, ktoré sa týkajú napr.: oblasti zdravotného poistenia, poskytovania zdravotnej starostlivosti, liekov a zdravotníckych pomôcok, ochrany zdravia, ochrany prírodných zdrojov tak, aby sa zabezpečila konzistencia systému. Vzhľadom k ich veľkému počtu ich ďalej  bližšie neuvádzame. 

Aktuálna situácia
Reforma zdravotníctva zaviedla zásadné zmeny v legislatíve prijatím šestice reformných zákonov a novelou zákona o liekoch v roku 2004. Implementácia prijatých právnych noriem do dennej praxe si vyžiadala okrem vydania veľkého počtu vykonávacích predpisov aj osvojenie si novej legislatívnej úpravy v oblasti zdravotnej starostlivosti poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, zdravotnými poisťovňami a najmä občanmi. Zavedenie marginálnych platieb, stabilizačné opatrenia reformného obdobia a nové pravidlá mali za cieľ nasmerovať celý systém poskytovania zdravotnej starostlivosti k vyššej efektívnosti. V súlade s touto myšlienkou sa pristúpilo i k zmenám v štatúte mnohých zdravotníckych zariadení, ktoré sa transformujú na neziskové, či akciové spoločnosti. Súčasťou zmeny systému smerujúcej k zvýšeniu efektívnosti systému sú plánované zmeny, ktoré by mali viesť ku kontinuálnemu znižovaniu počtu lôžok, v pomere k počtu obyvateľov ústavných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. 
 
Nové nástroje a pravidlá by mali vyvíjať tlak na zvyšovanie kvality služieb poskytovaných zdravotníckym zariadením. Zmenné legislatívne prostredie mení aj úlohu štátu pri zabezpečovaní a poskytovaní zdravotnej starostlivosti, tým že štát sa mení z vlastníka a poskytovateľa na regulátora a tvorcu pravidiel, so zachovaním strategického podielu u vybraných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti (napr. fakultné nemocnice) a  100 % vlastníkom štátu zatiaľ najväčšej zdravotnej poisťovne – VšZP. Je určená zodpovednosť poisťovní za nákup starostlivosti pre svojich poistencov. Zodpovednosť poskytovateľa je za správnosť, včasnosť a kvalitu zdravotnej starostlivosti. Poisťovne a poskytovatelia sa riadia obchodným zákonníkom s motiváciou zisku a s rizikom bankrotu. Premena poisťovní na akciové spoločnosti bez doplatkov zo štátneho rozpočtu priniesla zodpovednosť poisťovní, zastavenie tvorby dlhov, transparentné účtovníctvo a zameranie na nákup starostlivosti u kvalitnejších a efektívnejších poskytovateľov.

Významným prvkom je vytvorenie samostatnej právnej úpravy pre oblasť záchrannej zdravotnej služby, ktorý pokrýva celé územie Slovenska a je organizačne, technicky a finančne zabezpečená na základe štandardov zhodných pre každého poskytovateľa záchrannej zdravotnej služby. Z pôvodných asi 92 sídiel dnes dobudovávaný systém s 264 sídlami. Pri konfigurovaní systému je predpoklad, že pri zvýšení počtu sídiel ambulancií ZZS a rýchlejšom transporte pacienta k poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, ktorý mu poskytne adekvátnu následnú zdravotnú starostlivosť a zavedením štandardov kvality poskytovanej starostlivosti sa významne zníži počet úmrtí v dôsledku zlého, neskorého poskytnutia lekárskej prvej pomoci a zvýši sa šanca na prežitie pacientov.

V oblasti verejného zdravotníctva bola prijatá nová právna úprava, ktorú predstavuje zákon č. 126/2006 Z.z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Zákon kladie dôraz nielen na výkon štátneho zdravotného dozoru, ale najmä na podporu a rozvoj zdravia. Cieľom týchto činnosti je zníženie záťaže obyvateľstva chronickými chorobami a zvýšenie zdravotného uvedomenia. V kontexte s poskytovaním zdravotnej starostlivosti by mal efektívny výkon podpory zdravia v budúcnosti priniesť aj zníženie výdavkov na zdravotnú starostlivosť súvisiacu s chronickými chorobami.

Rámec stanovený novou legislatívou začal platiť od 1. 1. 2005. Vzhľadom ku krátkemu obdobiu, od začiatku roka 2005 po súčasnosť, nie sú k dispozícii aktuálne makroekonomické údaje, ktoré by hovorili o zmene v systéme v dôsledku implementácie reformnej legislatívy.    

3.1.2	
Systém zdravotnej starostlivosti a zdravotný stav obyvateľstva
Slovenské zdravotníctvo sa nachádza v zložitej situácii. Reformy prijaté v priebehu posledných rokov, najmä na legislatívnej a inštitucionálnej úrovni začínajú pôsobiť a budú vyžadovať transformáciu finančnej a organizačnej/riadiacej štruktúry nemocníc.

Súčasná situácia slovenských poskytovateľov ZS vyžaduje strategické zmeny v kľúčových oblastiach poskytovania a správy ZS s cieľom zvýšenia efektivity, kontroly nákladov a kvality starostlivosti. Kľúčové ukazovatele sú voči iným krajinám EÚ značne pozadu, a to z hľadiska efektivity, kvality a spokojnosti pacientov. Finančné riadenie poskytovateľov ZS je najmä v prípade akútnych ústavných zariadení nevyhovujúce a z dlhodobého hľadiska neudržateľné. 

Vo všeobecnosti sa dá povedať, že Slovensko má väčšiu kapacitu zariadení ZS, ale zdravotný stav obyvateľstva je horší ako priemer EÚ. Toto svedčí o neefektívnom poskytovaní ZS.

Tabuľka 1 Porovnanie zdrojov ZS a ich využitia SR – EÚ 25
Indikátor	Slovensko	EÚ	
Počet nemocníc na 100 000 obyvateľov (2004)	2,67	3,11	
Počet nemocničných lôžok na 100 000 obyvateľov (2004)	698,74	591,56	
Počet nemocničných lôžok akútnej starostlivosti na 100 000 obyvateľov (2004)	610,63	415,39	
Počet lekárov na 100 000 obyvateľov (2003)	317,88	347,13	
Počet všeobecných lekárov na 100000 obyvateľov (2003)	43,78	98,93	
Počet zdravotných sestier na 100000 obyvateľov (2003)	676,95	727,76	
Počet hospitalizácií na 100 obyvateľov (2003)	18,54	17,92	
Priemerná dĺžka hospitalizácie v dňoch (2003)	8,5	6,92	
Obložnosť (2003)	64,8%	77,53%	
Počet návštev ambulantnej starostlivosti na obyvateľa a rok (2003)	12,96	6,75	
Podiel výdavkov na lieky ako % celkových výdavkov na ZS (2003)	38,5%	9,8%-20,9%*	
Výdavky na lieky na rok a obyvateľa v PKS (2003)	299	272 - 606*	
* Dánsko - Francúzsko
zdroj: WHO data 2005

Tabuľka 2 Štandardizovaná miera úmrtnosti na 100 000 obyvateľov za rok 2002
	Slovensko	EÚ 15	EÚ 25	Podiel
SK/EU- 15	Podiel
SK/EU-25 	
Ochorenie pohybového ústrojenstva
všetky vekové kategórie	527,7	235,7	270,7	2,2	1,9	
Ischemické choroby srdca
všetky vekové kategórie	283,5	92,4	105,9	3,1	2,7	
Ischemické choroby srdca
muži nad 65r.	2606,5	906,9	993,4	2,9	2,6	
Ischemické choroby srdca
ženy nad 65r.	1907,2	513,6	589,6	3,7	3,2	
Mozgovo-cievne ochorenie
všetky vekové kategórie	88,2	58,9	67,6	1,5	1,3	
Zhubné nádory
všetky vekové kategórie	213,3	179,6	186,6	1,2	1,1	
Rakovina priedušnice/priedušiek/pľúc
všetky vekové kategórie	38,1	36,9	39,1	1,0	1,0	
Rakovina priedušnice/priedušiek/pľúc
muži - všetky vekové kategórie	77,2	63,3	68,6	1,2	1,1	
Rakovina priedušnice/priedušiek/pľúc
ženy - všetky vekové kategórie	10,7	16,4	16,9	0,6	0,6	
Zhubné nádory hrubého čreva	30,7	33,12	-	0,9	-	
Zhubné nádory hrubého čreva
muži - všetky vekové kategórie	47,0	25,0	-	1,87	-	
Zhubné nádory hrubého čreva
Ženy - všetky vekové kategórie	20,0	15,8	-	1,26	-	
Rakovina krčku maternice
všetky vekové kategórie	6,6	2,4	3,3	2,8	2,0	
Zhubné nádory ženských prsníkov
všetky vekové kategórie	24,3	26,7	26,3	0,9	0,9	
Zdroj: WHO

Vo všeobecnosti platí, že zdravotný stav ako taký ovplyvňujú štyri základné skupiny determinantov, ktorými sú:
1.	genetické faktory (asi 10%)
2.	úroveň ZS (asi 20%)
3.	prostredie (životné, sociálne, pracovné, ekonomické) (asi 20%)
4.	spôsob života (asi 50%)

Z analýzy a komparácií zdravotného stavu obyvateľov Slovenskej republiky a ostatných štátov EÚ vyplýva, že medzi tri najčastejšie príčiny úmrtnosti v Slovenskej republike patria kardiovaskulárne ochorenia, onkologické ochorenia a vonkajšie príčiny ochorení. 

Kardiovaskulárne ochorenia 
Úmrtnosť na ischemické choroby srdca bola u  mužov v  Slovenskej republike 86.37. Najvyššiu úmrtnosť malo Lotyšsko (163.75) a  najnižšiu Portugalsko (26.14). Slovenská republika sa nachádzala na 5. mieste  v  úmrtnosti mužov na ischemické choroby srdca. U žien bola úmrtnosť ischemické choroby srdca 21.37, pričom najvyššia úmrtnosť bola u žien v Lotyšsku (37.53) a najnižšia vo Španielsku (4.94). Slovenská republika sa nachádzala na 5. mieste v  úmrtnosti žien na ischemické choroby srdca. Úmrtnosť na cievne choroby mozgu bola u mužov v  Slovenskej republike 21.22. Najvyššiu úmrtnosť na cievne choroby mozgu malo Lotyšsko (59.64) a najnižšiu Švédsko (8.32). Slovenská republika sa nachádzala na 8. mieste v úmrtnosti mužov na cievne choroby mozgu. Úmrtnosť na cievne choroby mozgu u žien v Slovenskej republike bola 9.61. Najvyššiu úmrtnosť na cievne choroby mozgu u žien malo Lotyšsko (29.84) a najnižšiu Malta (4). Slovenská republika sa nachádzala na 10. mieste úmrtnosti na cievne choroby mozgu. 

Onkologické ochorenia 
Úmrtnosť na všetky onkologické ochorenia bola u mužov v Slovenskej republike (ďalej len SR) 148.07. Najvyššia úmrtnosť mužov na všetky onkologické ochorenia bola v  Maďarsku (186.63) a  najnižšia vo Fínsku (61.81). SR sa nachádzala na 2. mieste v úmrtnosti na onkologické ochorenia. Úmrtnosť na všetky onkologické ochorenia u  žien bola v SR 74.9. Najvyššia úmrtnosť na všetky onkologické ochorenia u  žien bola v Maďarsku (98.9) a najnižšia v Grécku (50.12). SR sa nachádzala na 7. mieste v úmrtnosti žien na onkologické ochorenia. Úmrtnosť na zhubné nádory priedušnice, priedušiek a pľúc bola u mužov v SR 39.25. Najvyššia úmrtnosť bola u mužov  v Maďarsku (64.49) a najnižšia v Švédsku (11.01). Slovenská republika sa nachádzala na 6. mieste v úmrtnosti mužov na zhubné nádory priedušnice, priedušiek a pľúc. Úmrtnosť na  zhubné nádory prsníka bola u žien v Slovenskej republikeSR 15.81. Najvyššia úmrtnosť na  zhubné nádory prsníka bola u  žien v  Írsku (21.11) a  najnižšia v  Grécku (12.91). SR  bola na 10. mieste v úmrtnosti žien na zhubné nádory prsníka.

Vonkajšie príčiny ochorení
Úmrtnosť na vonkajšie príčiny ochorení bola u mužov v SR 86.78. Najvyššia úmrtnosť na vonkajšie príčiny ochorení bola v Estónsku (270.28) a najnižšia vo Veľkej Británii (34.46). SR bola na 9. mieste v úmrtnosti mužov na vonkajšie príčiny ochorení. Úmrtnosť na vonkajšie príčiny ochorení bola u žien v SR 17. Najvyššia úmrtnosť na vonkajšie príčiny ochorení u žien bola v  Estónsku (57.25) a  najnižšia v Taliansku (10). SR bola na 10. mieste v úmrtnosti na vonkajšie príčiny ochorení u žien.

Napriek početnosti ústavných zariadení ZS na Slovensku existujú na území SR nedostatky v oblasti dostupnosti občanov k ZS. Na nasledujúcej mapke pripravenej s pomocou geografického informačného systému sú znázornené jednotlivé kategórie nemocníc (najväčší znak je pre všeobecné nemocnice poskytujúce služby v rozsahu terciárnej starostlivosti), pričom body predstavujú jednotlivé mestá a obce. Červená farba znamená, že dané obce a mestá nemajú prístup po vlastnej ose k terciárnej starostlivosti do 90 minút.

Dôležitým ukazovateľom efektívneho fungovania starostlivosti o zdravie obyvateľstva, ktorého súčasťou je aj systém poskytovania ZS, je priemerná očakávaná dĺžka života pri narodení. Tento ukazovateľ zaznamenal v SR veľmi nízky nárast v porovnaní s rokom 1970. 

Tabuľka 3 Stredná dĺžka života pri narodení 
Stredná dĺžka života pri narodení	1970	1980	2000	2003	2003-1970	
Rakúsko	70,0	72,8	78,7	78,9	8,9	
Česká republika	70,3	70,3	75,21	75,4	4,9	
Slovensko	70,3	70,3	73,5	73,9	3,6	
EU 15	71,8	74,2	78,8	79,1	7,3	
Zdroj: WHO 

Ďalším dôležitým ukazovateľom z hľadiska národnej ekonomiky a zároveň aj ukazovateľom zdravotného stavu obyvateľstva (najmä ekonomicky aktívneho obyvateľstva) je priemerný denný stav práceneschopnosti, ktorý v roku 2004 dosiahol 70500 práceneschopných a deň. Údaje o miere práceneschopnosti podľa jednotlivých regiónov a rokov sú uvedené v tabuľke nižšie.

Tabuľka 4 Štatistika práceneschopnosti
% PN	2003	2004	2005	
Bratislavský kraj 	2,496 	1,911 	1,652 	
Trnavský kraj 	5,946 	4,237 	3,844 	
Trenčiansky kraj 	5,592 	3,823 	3,454 	
Nitriansky kraj 	5,507 	4,127 	3,629 	
Žilinský kraj 	5,692 	3,934 	3,667 	
Banskobystrický kraj 	5,151 	3,551 	3,227 	
Prešovský kraj 	7,636 	5,417 	4,939 	
Košický kraj 	5,210 	3,763 	3,557 	
Celoštátny priemer 	5,117 	3,666 	3,299 	
Zdroj: Sociálna poisťovňa

Tabuľka 5 Priemerná doba trvania PN
	2003	2004	2005	
Bratislavský kraj 	28,30 	32,66 	30,45 	
Trnavský kraj 	29,48 	35,38 	33,87 	
Trenčiansky kraj 	28,12 	36,59 	34,56 	
Nitriansky kraj 	29,44 	36,75 	34,81 	
Žilinský kraj 	30,72 	41,47 	40,86 	
Banskobystrický kraj 	31,07 	39,58 	38,28 	
Prešovský kraj 	32,40 	44,92 	44,37 	
Košický kraj 	30,58 	39,89 	38,21 	
Celoštátny priemer 	30,10 	38,46 	36,92 	
Zdroj: Sociálna poisťovňa 

3.2	Analýza na úrovni prioritnej osi 1: Modernizácia zdravotníctva
Popri vysokej finančnej náročnosti súčasného zdravotníckeho systému je ďalším z najzásadnejších problémov v rezorte neefektívne poskytovanie ZS. Príkladom je aj fakt, že i napriek vysokej kapacite zariadení ZS na Slovensku je zdravotný stav obyvateľstva horší ako priemer EÚ. 
  
Veľké využívanie nemocníc a priemerná dĺžka hospitalizácie (8,7 dňa) presahujúca priemer EÚ (6,9 dňa) zvyšuje nákladovú štruktúru v sektore. Priemerná dĺžka hospitalizácie ako aj počet prijatí do ústavnej starostlivosti je ovplyvnená nevhodnou štruktúrou poskytovania ambulantnej ZS merateľnou aj počtom hospitalizácii prípadov podmienok senzitívnych na ambulantnú starostlivosť (ACSC, 11 dní). Táto situácia vyvoláva kumulatívny tlak na náklady a celkovú finančnú situáciu zdravotníckych zariadení, rastie ich zadlženosť a platobná schopnosť odvetvia je veľmi ohrozená. 

Ústavné zariadenia na Slovensku  zaostávajú v parametroch mortality pri vybraných diagnózach za európskym a svetovým priemerom, čo svedčí o nedostatočnej kvalite ZS. Napríklad v prípade akútneho infarktu myokardu je priemerná úmrtnosť v slovenských nemocniciach cca 12%, pričom dobrá prax v iných krajinách dosahuje priemer 7%. Pod touto hranicou sú len vysoko špecializované národné inštitúty. Podobná situácia je aj v prípadoch iných ochorení (napr. pneumónia).

Slovenské zdravotníctvo ma výrazné problémy aj v oblasti neúmerného využívania ambulantnej starostlivosti – priemerný počet ambulantnej starostlivosti (PAS a ŠAS) v roku 2004 predstavoval na obyvateľa a rok 13 návštev, kým európsky priemer je 7,65 návštevy na obyvateľa a rok. To je spôsobené aj neúmerným rozdrobením jednotlivých poskytovateľov ambulantnej starostlivosti, keď de facto neexistuje potrebná koncentrácia PAS a ŠAS do skupinových praktík či polikliník.

Zmeny v slovenských nemocniciach nie sú potrebné iba vo finančnej a administratívnej oblasti, ale aj na klinickej úrovni. Ukázalo sa, že ambulantná (jednodňová) chirurgia má pozitívny vplyv na náklady, podľa odhadu, ktorý robila spoločnosť Sanigest predstavujú iba 8% celkového počtu chirurgických zákrokov, avšak v krajinách Západnej Európy predstavuje jednodňová chirurgia až vyše 60% z celkového počtu chirurgických výkonov. Zvýšenie podielu jednodňovej chirurgie by znamenalo zníženie počtu hospitalizácií aj iné výhody, ako napríklad zníženie počtu infekcií získaných v nemocnici. Ak by počet hospitalizácií klesal o 5% ročne, tak za desať rokov by to bolo o 68 000 hospitalizácií menej.

Dôležitými oblasťami, kde je potrebná podstatná transformácia, je aj kvalita starostlivosti a bezpečnosť pacientov. Celkovo má iba 37% verejných nemocníc na Slovensku Program kvality a menej ako 50% má protokoly, podľa ktorých sa riadi klinická prax. Nedostatok systémov monitorovania a predpisov posudzovania je tiež častým problémom nemocníc. Podľa hodnotenia nemocníc, ktoré vykonala spoločnosť Sanigest, má iba 11% inštitúcií systém monitorovania ACSC a len 5% má regulárny systém kontroly klinických postupov. Preto v záujme zavádzania systémov kvality je vo všeobecnosti nevyhnutné podporovať  profesionálnu zodpovednosť, rozvoj strategických markerov kvality v jednotlivých odbornostiach, zavádzanie liečby podľa medzinárodných protokolov a guidelinov, vytváranie a implementácia národných štandardov v oblasti systému kvality a šíriť informácie o ich praktickej a konštruktívnej aplikácii v praxi.    

V súvislosti s poskytovaním kvalitnej a dostupnej ZS sa ako problém javí nízka početnosť študentov, neschopná saturovať potreby systému ZS potrebným počtom odborníkov. Na základe analýz a stanovených odhadov v definovaných kategóriách zdravotníckych pracovníkov, súčasný systém vzdelávania nevyprodukuje ani len taký počet pracovníkov, ktorý by zabezpečili tzv. jednoduchú reprodukciu pracovnej sily (napr. doteraz realizovaná priemerná produkcia 25 absolventov špecializačného štúdia v odbore všeobecné lekárstvo ročne je potrebné zvýšiť o ďalších 175 absolventov na požadovaný počet 200 absolventov). Na nízke zastúpenie vybraných zdravotníckych profesií v praxi do určitej miery vplýva aj nedostatok vybraných špecializovaných zdravotníckych pracovníkov celkovo v rámci EÚ trhu, čo následne môže spôsobovať odliv zdravotníckych pracovníkov zo Slovenska. Preto je potrebné zlepšiť riadenie ľudských zdrojov v zdravotníctve a vytvoriť také podmienky v rámci systému vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, aby bolo možné flexibilnejšie reagovať na potreby trhu práce v sektore zdravotníctva.        

Vďaka dlhodobej podkapitalizovanosti predchádzajúceho systému a v dôsledku nedodržiavania rozpočtových opatrení, čím sa umožňovalo plytvať s finančnými prostriedkami zdravotníckych zariadení, sa negenerovali zdroje na investičné potreby a ani na obnovu zdravotníckej vybavenosti a prístrojov. Prístrojové vybavenie väčšiny zdravotníckych zariadení je nevyhovujúce, často presahuje stanovenú mieru životnosti. Napríklad až 79% dentálnych jednotiek je zastaraných a podobne aj 61 % Gamma komôr. U troch typov prístrojov, ktoré tvoria jednu tretinu prístrojového vybavenia, je stupeň zastarania tiež vysoký: 28% zo 768 EKG, 38% z 527 defibrilátorov a 43% z 508 anesteziologických jednotiek je zastaralých. V niektorých prípadoch, najmä u poskytovateľov špeciálnych služieb, potrebné vybavenie chýba, prípadne chýbajú drahé komponenty, ktorých absencia znefunkčňuje celé prístrojové zariadenie. Potreba modernizácie sa týka všetkých regiónov a nadobúda dôležitosť hlavne v kontexte prebiehajúcej transformácie zariadení v zdravotníctve a dôrazu na poskytovanie kvalitnej ZS.
Vysokú finančnú náročnosť systému ovplyvňuje nedostatočné energetické hospodárenie často súvisiace s nevyhovujúcim technickým stavom budov, v ktorých sa zdravotnícke zariadenia nachádzajú a nedostatkom finančných prostriedkov na primeranú údržbu. Výdavky na energie (predstavujúce efektívnosť energetického manažmentu) predstavujú o niečo viac ako 7% celkových výdavkov nemocníc na Slovensku. Táto hodnota je oveľa vyššia ako podobné údaje, ktoré sa sledujú v komparatívnych krajinách, kde výdavky na energie predstavujú 1-4% výdavkov na nemocnicu. Energetický manažment úzko súvisiaci s infraštruktúrou poskytovateľov ZS po dosiahnutí úrovne EÚ môže priniesť ročné úspory 71,8 milióna euro (netto).

Napriek tomu, že až 90% nemocníc má informačný systém pre podporu riadenia (ISPPR), rozsah a úroveň ich využitia je dosť obmedzená. Informačný systém má napríklad 84% prijímacích kancelárií a 76% laboratórií, ale iba 19% pohotovostí. Riadenie kvality ZS v ISPPR je na úrovni len 20%. Okrem toho je úroveň vzájomného prepojenia medzi jednotlivými modulmi taktiež nízka. S výnimkou prijímacích kancelárií (iba 31% je napojených na iné moduly), sú ostatné moduly (lekáreň, laboratóriá, manažment, finančné oddelenie/učtáreň, a pod.) prepojené iba v menej ako 5% prípadoch. Význam ISPPR je pre zníženie nákladov i pre zlepšenie príjmov veľmi veľký. Projekcie, ktoré robila spoločnosť Sanigest, ukázali, že ak by podiel nákladov na lieky klesol o jeden bod (z 9,3% na 8,3 % celkových výdavkov) vplyvom lepšieho hospodárenia s liekmi, tak by za nasledujúcich 10 rokov systém nemocníc ako celok ušetril 35,9 milióna euro (netto). Podobne ak by lepšie a viac koordinované účtovnícke a finančné systémy viedli k rastu príjmov o pol bodu (z 1% na 1,5% rast ročne), tak by bol systém schopný inkasovať odhadovaných 94 miliónov euro.

Situácia v oblasti zdravotníckej informatiky na úrovni Slovenska sa v posledných štyroch rokov podrobila dôkladnej analýze, v snahe zapojiť sa do aktivít EU v rámci prijatého stanoviska parlamentu EU COM (2004) – making health-care better for European citizens: An action plan for a European eHealth area.
Na Slovensku z pohľadu širšieho implementovania informačno komunikačných technológií v zmysle uvedeného stanoviska chýba: vzájomné prepojenie pracovísk (medzi lekármi prvého kontaktu, sekundárnymi lekármi, nemocničnými pracoviskami, lekárňami a lekárenskými systémami), nie je ešte dostatočné pokrytie pracovísk poskytovateľov ZS internetovým prepojením, chýba štandardizácia v oblasti zdravotníckej informatiky, kontakt a najmä aktívna účasť odborníkov z SR v eHealth orgánoch EU a v štandardizačných orgánoch a  v neposlednom rade je žiadúce vytvoriť koncepciu systematického vysokoškolského vzdelávania špecialistov pre zdravotnícku a medicínsku informatiku.
Ako systémové kroky pre elimináciu týchto nedostatkov boli realizované nasledovné opatrenia – vytvorenie Národného centra zdravotníckych informácií (ďalej len NCZI), v rámci neho zriadenie centier pre štandardy a pre eHealth, bola zriadená komisia pre eHealth pri MZ SR a schválená stratégia informatizácie zdravotníctva SR. 
Pre najbližšie obdobie boli ako kľúčové a ťažiskové definované nasledovné úlohy – podpora tvorby elektronického zdravotného záznamu pacienta, rozvoj elektronického predpisovania liekov (ePrescription), informatická podpora poskytovania mimonemocničnej starostlivosti, zavedenie a uplatňovanie elektronických čipových kariet, implementácia a podpora medzinárodne prijatých štandardov medicínskej informatiky, vytvorenie zdravotníckeho portálu pre širokú laickú verejnosť a práca na vytvorení celoslovenského integrovaného Národného zdravotníckeho informačného systému.

Analýza na úrovni prioritnej osi vychádza z analytických dokumentov, pripravovaných za celý sektor. Regionálny priemet na úrovni NUTS 2 je zobrazený v časti 3.5. tohto materiálu.

3.3	Výsledky realizácie programového obdobia 2004 – 2006
V skrátenom programovacom období 2004 – 2006 bola podpora oblasti zdravotníctva, najmä formou technických investícií, primárne zahrnutá v Operačnom programe Základná infraštruktúra ( ďalej len OP ZI), ktorý bol financovaný z ERDF.  Iné aktivity súvisiace so sektorom zdravotníctva, napr. vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov, prípadne podpora kúpeľníctva prostredníctvom cestovného ruchu, bola podporovaná prostredníctvom OP Ľudské zdroje s riadiacim orgánom (ďalej len RO) Ministerstvom práce sociálnych vecí a rodiny  a OP Priemysel a služby  s RO Ministerstvom hospodárstva SR.  

V rámci OP ZI bola zdravotnícka problematiky podporovaná v rámci priority Lokálna infraštruktúra. Pre podporu zdravotníckej infraštruktúry bolo definované podopatrenie 3.1.2. Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry a oblasť zdravotníckej informatiky bola zahrnutá do opatrenia 3.2. Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor. 
OP ZI bol určený pre podporu organizácií verejného charakteru, preto neobsahoval možnosť podpory poskytovanú formou schémy štátnej pomoci. RO pre OP ZI vrátane priority 3 Lokálna infraštruktúra bolo ustanovené Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR.

Tabuľka 6 Finančné alokácie pre podopatrenie 3.1.2 Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry 
Obdobie	Celkové náklady spolu	Prostriedky EU (ERDF)	Národné zdroje spolu	Centrálne zdroje (ŠR)	Prostriedky samospráv	
2004 - 2006	€ 25,679,870	€ 20,543,897	€ 5,135,973	€3,851,980	€1,283,993	
2004	€6,002,561	€4,802,049	€1,200,512	€900,384	€300,128	
2005	€8,572,768	€6,858,215	€1,714,553	€1,285,915	€428,638	
2006	€11,104,541	€8,883,633	€ 2,220,908	€1,665,681	€555,227	
Zdroj: OP ZI

Tabuľka 7 Finančné alokácie pre opatrenie 3.2. Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor
Obdobie	Celkové náklady spolu	Prostriedky EU (ERDF)	Národné zdroje spolu	Centrálne zdroje (ŠR)	Prostriedky samospráv	
2004 - 2006	€ 13 702 715	€ 10 277 036	€ 3 425 679	 €2 740 542	€685 137	
2004	€3 202 952	€2 402 214	€800 738	€640 590	€160 148	
2005	€4 574 408	€3 430 806	€1 143 602	€914 881	€228 721	
2006	€5 925 355	€4 444 016	€ 1 481 339	 €1 185 071	€296 268	
Zdroj: OP ZI

V rámci finančného plánu opatrenia 3.2. nebola určená presná alokácia na informačné projekty z rezortu zdravotníctva. Boli určené iba alokácie na tzv. národné projekty (Informačný systém pre Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou – 1 mil euro, Informačný systém pre záchrannú zdravotnú službu – 1,5 mil. euro).

Tabuľka 8  Vyhodnotenie doterajšieho dopytu a absorpcie po opatreniach

OP	priorita	opatrenie	alokácia
2004-2006 (EUR)	dopyt
%	kontrahovanie
%	čerpanie
%	
Operačný program Základná infraštruktúra	3	Lokálna infraštruktúra	3.1	Budovanie a rozvoj občianskej infraštruktúry v regiónoch	68 479 188	1042,00 %	64,30	28,61	
			3.1.2	podopatrenie
Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry	25 679 870 				
			3.2	Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor	13 702 715	285,35	14,28	0,00	
Zdroj: MVRR SR

Tabuľka 9 Vyhodnotenie počtu prijatých a podporených projektových zámerov 

OP	priorita	opatrenie	počet prijatých žiadostí o NFP	počet schválených žiadostí o NFP	
Operačný program Základná infraštruktúra	3.	Lokálna infraštruktúra	3.1	Budovanie a rozvoj občianskej infraštruktúry v regiónoch	1393	178	
			3.1.2.	podopatrenie
Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry			
			3.2	Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor	143	56	
Zdroj: MVRR SR

Projekty nachádzajúce sa v zásobníku projektov na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci OP ZI, budú využité pre účely OPZ len v prípade ak budú spĺňať podmienky a kritéria stanovené pre tento operačný program. 
V rámci OP Priemysel a služby bola podporovaná oblasť zdravotníctva v rámci priority 2 Rozvoj cestovného ruchu ako súčasť Opatrenia 2.2.Podpora podnikateľských aktivít cestovného ruchu. Z počtu 40 schválených žiadostí bolo len 7, ktoré sa týkali rozvoja kúpeľníctva a súvisiacich služieb. 

Tabuľka 10 Finančné alokácie pre opatrenie 2.2.  
Obdobie	Celkové náklady spolu	Prostriedky EU (ERDF)	Národné zdroje spolu	Centrálne zdroje (ŠR)	Súkromné zdroje	
2004-2006	54 241 433	18 984 502	35256931	16 272 430	18 984 501	
Zdroj: OP  PaS

Tabuľka 11  Vyhodnotenie doterajšieho dopytu a absorpcie  v rámci opatrenia  
OP	priorita	opatrenie	Celkové verejné zdroje
2004-2006 (EUR)	dopyt
%	kontrahovanie
%	čerpanie
%	
OP Priemysel a služby	2	Rozvoj cestovného ruchu	2.2. 	Podpora podnikateľských aktivít cestovného ruchu

- z toho podpora kúpeľníctva	35 256 932

	662,3

	97,2  %

15%	

3%	
Zdroj: MH SR 

Tabuľka 18 Vyhodnotenie počtu prijatých a podporených projektových zámerov v rámci opatrenia

OP	priorita	opatrenie	počet prijatých žiadostí o NFP	počet schválených žiadostí o NFP	
O P  Priemysel a služby	2.	Rozvoj cestovného ruchu	2.2.

	Podpora podnikateľských aktivít cestovného ruchu

- z toho podpora kúpeľníctva	336

	40

7	
Zdroj: MH SR 

Projekty týkajúce sa rezortu zdravotníctva boli v rámci OP Ľudské zdroje podporované prostredníctvom všetkých troch priorít a to v rámci opatrení:  1.3: Rozvoj vzdelávania a prípravy uchádzačov o zamestnanie s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce, 2.2: Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života a opatrenia 3.2: Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov. 

RO pre SOP Ľudské zdroje v programovom období 2004-2006 vyhlásil 3 výzvy na opatrenie 1.3., 3 výzvy na opatrenie 2.2. a 2 výzvy na opatrenie 3.2. 

Tabuľka 13 Finančné alokácie podľa opatrení na roky 2004 - 2006 
Opatrenie 	Celkové náklady spolu	Prostriedky EU (ESF)	Národné zdroje spolu	Centrálne zdroje (ŠR)	Súkromné zdroje	
1.3.	56293085	45034468	11258617	11258617	0	
2.2.	7516455	5637137	1879318	1841737	37581	
3.2.	12162743	9730195	2432548	2432548	0	
Zdroj: SOP ĽZ 

Tabuľka 14  Vyhodnotenie doterajšieho dopytu a absorpcie  v rámci opatrenia  
OP	priorita	opatrenie	alokácia
2004-2006 (EUR)	dopyt
%	kontrahovanie
%	čerpanie
%	
OP Ľudské zdroje	1.	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce	1.3.	Rozvoj vzdelávania a prípravy uchádzačov o zamestnanie s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce
- z toho zdravotnícka problematika	56293085

3,79%	

1%	

0,04%	
	2.	Posilnenie sociálnej inklúzie a rovnosti príležitostí na trhu práce	2.2.	Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného život
- z toho zdravotnícka problematika	7516455

1.23 %	

9.4 %	

2.39 %	
	3.	Zvýšenie kvalifikácie a adaptability zamestnancov a osôb vstupujúcich na trh práce	3.2.	Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov
- z toho zdravotnícka problematika	12162743

4.07 %	

2.93 %	

0.08 % *	
Zdroj: MPSVR SR  
* suma nie je presná, niektoré zmluvy boli podpísané len nedávno

Tabuľka 15 Vyhodnotenie počtu prijatých a podporených projektových zámerov v rámci opatrenia

OP	priorita	opatrenie	počet prijatých žiadostí o NFP	počet schválených žiadostí o NFP	
O P  Ľudské zdroje	1.	Rozvoj aktívnej politiky trhu práce	1.3.	Rozvoj vzdelávania a prípravy uchádzačov o zamestnanie s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce
- z toho zdravotnícka problematika	

14	

5	
	2.	Posilnenie sociálnej inklúzie a rovnosti príležitostí na trhu práce	2.2.	Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného život
- z toho zdravotnícka problematika	

8	

6	
	3.	Zvýšenie kvalifikácie a adaptability zamestnancov a osôb vstupujúcich na trh práce	3.2.	Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov
- z toho zdravotnícka problematika	

2	

2	
Zdroj: MPSVR SR  

Vo všeobecnosti sa dá zhrnúť, že okrem podopatrenia 3.1.2. Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry v rámci OP ZI boli ostatné projekty týkajúce sa zdravotníckej problematiky financované prostredníctvom všeobecnejšie formulovaných opatrení. Následná kvantifikácia alokácií ako aj dopadov je tým  komplikovanejšia.  

3.4	  SWOT analýza
SWOT analýza vychádza  z popisu súčasnej situácie a zachytáva identifikované kľúčové disparity rezortu.
Analýza sektora zdravotníctva na Slovensku predstavuje súhrnné hodnotenie silných a slabých stránok, príležitostí a ohrození a tvorí základ pre formuláciu cieľov OPZ 2007 – 2013. 
Tabuľka 16 SWOT analýza
NUTS 2	SILNÉ STRÁNKY	
	Sieť poskytovateľov ZS pokrývajúca požiadavky minimálnej siete	
	Legislatívne prostredie silne motivujúce k zvyšovaniu efektívnosti systému	
	Definícia štandardov zabezpečujúcich integračné procesy v zdravotníctve 	

NUTS 2	SLABÉ STRÁNKY	
	Príliš rozsiahla sieť poskytovateľov ústavnej ZS nezodpovedajúca požiadavkám minimálnej siete	
	Podkapitalizovanosť systému	
	Nevyhovujúca úroveň prístrojového vybavenia u poskytovateľov ZS	
	Vysoké fixné náklady v dôsledku zlého technického stavu zdravotníckej infraštruktúry, energetickej náročnosti, nevyhovujúceho zabezpečenia odpadového hospodárstva	
	Nízka miera využívania IKT v službách poskytovaných zdravotníctvom a medicínou	
	Nedostatok a nízka kvalita vykazovaných dát, potrebných pre rozhodnutia subjektov v zdravotníckom sektore	
	Nekompatibilnosť existujúcich zdravotníckych informačných systémov na regionálnej aj národnej úrovni	
	Prezamestnanosť zdravotníckeho personálu vo vybraných odbornostiach 	
	Nedostatočné manažérske kapacity vo vedení zdravotníckych zariadení	
	Riadenie ľudských zdrojov	
	Nepriaznivý zdravotný stav obyvateľstva napr. aj v dôsledku demografického vývoja a zmeny štruktúry ochorení	

NUTS 2	PRÍLEŽITOSTI	
	Podmienky pre vytvorenie efektívnej a flexibilnej siete poskytovateľov, ktorá sa dokáže prispôsobiť potrebám občanov	
	Zvýšenie individuálnej zodpovednosti pacienta za svoj zdravotný stav	
	Tlak spotrebiteľov na kvalitu poskytovanej ZS	
	Podpora rozvoja informatizácie v zdravotníctve, štandardizácia systému	
	Lepší prístup k informáciám  	
	E-health stratégia na európskej úrovni	
	Ochrana práv pacientov	
	Možnosť vstupu súkromného kapitálu do zdravotníctva	

NUTS 2	OHROZENIA	
	Celkový nedostatok pracovníkov v sektore zdravotníctva na trhu EU spôsobí zvýšenie fluktuácie v sektore	
	Pomalá reakcia systému vzdelávania na potreby trhu	
	Nízky záujem o niektoré zdravotnícke povolania z dôvodu ich negatívneho vnímania	
	Pomalá implementácia reformnej legislatívy do praxe	
	Zvyšovanie nákladov na poskytovanie ZS spôsobené starnutím populácie, rozšírením prenosných a chronických ochorení, vývojom nových finančne náročnejších technológií a rastúcimi očakávaniami obyvateľov	

3.5	Hlavné disparity a faktory rozvoja
Tabuľka 17 Kľúčové disparity a faktory  rozvoja s regionálnym priemetom na úrovni NUTS 2
Kľúčové disparity	Regionálny priemet		Hlavné faktory rozvoja	Regionálny priemet	
Prioritná os 1	ZS	SS	VS		Prioritná os 1	ZS	SS	VS	
1. Nedostatočná efektívnosť systému  zdravotníctva	x	x	x		a. Väčšia zodpovednosť občanov  za svoj zdravotný stav na základe prístupných informácii poskytovaných na národnej úrovni ako aj na úrovni individuálnych poskytovateľov.	x	x	x	
2. Nevyhovujúca štruktúra pracovníkov v sektore zdravotníctva	x	x	x		b. Zavedenie procesov a nástrojov pre ekonomické zefektívnenie prevádzky poskytovateľov ZS	x	x	x	
3. Nevyhovujúca štruktúra poskytovateľov	x	x	x		c. Včasný prístup k adekvátnym informáciám potrebným pre rozhodovanie subjektov na národnej, regionálnej a lokálnej úrovniach.	x	x	x	
4. Nedostatky v procesnej časti poskytovania ZS s negatívnym vplyvom na kvalitu a bezpečnosť pacienta	x	x	x		d. Odstránenie systémových nedostatkov v zdravotníctve s cieľom zvýšiť kvalitu,  efektívnosť a dostupnosť ZS	x	x	x	
5. Nedostatok relevantných a presných informácií pre zúčastnené strany brániace informovanému rozhodovaniu	x	x	x						

4	
Stratégia operačného programu 

4.1	Východiská stratégie OP
Stratégia OPZ vychádza z analýz pre jednotlivé oblasti zdravotníctva, SWOT analýzy, ktoré identifikujú kľúčové disparity a faktory rozvoja. Prioritné osi zodpovedajú potrebám identifikovaným v analýze a sú orientované na podporu faktorov rozvoja. Stratégia vrátane priorít je koherentná so stratégiou, strategickým cieľom a prioritami NSRR.

4.1.1	Výsledky analýzy súčasnej situácie
SWOT analýza poukazuje na súčasnú situáciu v zdravotníctve, zameriava sa na poskytovateľov ZS, občanov ako aj fungovanie systému samotného. Na ich popísanie boli vybrané zásadné silné a slabé stránky, príležitosti a ohrozenia.
Na základe analýz sa za najdôležitejšiu silnú stránku považuje vytvorený jasný legislatívny  rámec,  ktorý silne motivuje subjekty zdravotníckeho trhu  k zvyšovaniu kvality a efektívnosti systému a zvýšenie individuálnej zodpovednosti pacienta za svoj zdravotný stav. 
Na druhej strane medzi najzávažnejšie identifikované nedostatky stále patrí pomalá implementácia novej legislatívy do praxe, čo sa prejavuje nízkou efektívnosťou, nedostatočnou mierou kvality poskytovanej ZS a dostupnosťou služieb ZS. Situáciu sťažuje  nevyhovujúca štruktúra pracovníkov v sektore zdravotníctva ako aj štruktúra jednotlivých poskytovateľov, vysoká finančná náročnosť prevádzky technickej infraštruktúry v zdravotníctve aj z dôvodov prekročenia životnosti, resp. nedostatočnej údržby v minulosti. Preto v  súvislosti s efektívnym fungovaním systému je potrebné odstraňovať tieto nedostatky ( týkajúce sa vysokých fixných nákladov, nevyhovujúcej úrovne prístrojového vybavenia, nízkej miery využívania informačno-komunikačných technológií ako aj nedostatočnej reakcie systému vzdelávania na potreby trhu pracovníkov v zdravotníctve). 

4.1.2	Vízia a stratégia NSRR
Víziou NSRR SR 2007 – 2013 je dosiahnutie  stabilného rastu ekonomiky SR za predpokladu konvergencie sociálno-ekonomického rozvoja k úrovni v najrozvinutejších krajinách EÚ. Realizáciou štrukturálnych zmien v jednotlivých regiónoch Slovenska vrátane zvyšovania kvality a modernizácie zdravotníctva sa prispeje k zvyšovaniu ich konkurencieschopnosti a výkonnosti.  Systém ZS je jedným z nástrojov pre udržanie a zlepšenie kvality pracovnej sily vo všetkých regiónoch Slovenska.  Zdravá pracovná sila je jedným z potrebných zdrojov pre udržanie a zvyšovanie konkurencieschopnosti regiónov a krajiny a v konečnom dôsledku zvýšenie atraktívnosti SR pre investorov.
Kvalitná a dostupná ZS ovplyvňuje cez zdravých občanov ekonomické ukazovatele ako zamestnanosť, rast HDP a produktivity práce, čo úzko súvisí so sociálno–ekonomickým rozvojom SR.
Udržanie a zlepšovanie zdravotného stavu obyvateľov je jedným z hlavných bodov Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja.

4.1.3	
Východiskové strategické dokumenty
Jedným zo základných východiskových dokumentov SR v oblasti  zdravotníctva je „Koncepcia poskytovania ZS (2. decembra 2003 vzatá na vedomie vládou SR).
V procese vypracovávania OPZ boli ďalej zohľadnené nasledovné základné dokumenty a  stratégie:
•	Návrh rozvoja informatiky v rezorte zdravotníctva na roky 2005-2006, 
•	Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti SR do roku 2010, 
•	Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 (schválený UV 1033/2001),
•	Národný rozvojový plán na roky 2004 – 2006 (schválený UV SR č. 166/2003),
•	Národný strategický referenčný rámec SR 2007 – 2013 – schválený uznesením vlády SR č. 457/2006 dňa 17.mája 2006, 
•	nariadenia k štrukturálnym fondom pre obdobie 2007 – 2013,
•	Strategické usmernenia Spoločenstva,
•	Komunitárny program spoločenstva Verejné zdravie na roky 2003 - 2008.

4.2	Globálny cieľ OP Zdravotníctvo
Globálnym cieľom OP Zdravotníctvo je prispieť k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva ako nevyhnutného predpokladu na zabezpečenie zdravej pracovnej sily a zvýšenie kvality života občanov. OP Zdravotníctvo sa bude zameriavať na:
-	reštrukturalizáciu služieb ZS, 
-	zvyšovanie informatizácie zdravotníctva, 
-	zvyšovanie informovanosti, bezpečnosti a ochrany pacienta v zdravotníckom systéme, 
-	technickú asistenciu.   

Tabuľka 18 ukazovatele na úrovni globálneho cieľa OP

Názov ukazovateľa	Typ	Merná jednotka	Východisková hodnota	Cieľová hodnota	zdroj	
			EÚ-15	SR	SR 2013		
			rok	hodnota	rok	hodnota			
miera práceneschopnosti 	dopad	%						NCZI, ŠÚ	
očakávaná dĺžka života pri narodení	dopad	roky						NCZI, ŠÚ	
štandardizovaná úmrtnosť na 100 000 obyvateľov a rok	dopad	počet úmrtí						NCZI, ŠÚ	

4.3	Špecifický cieľ OP
Vyššie definovaný globálny cieľ OPZ bude napĺňaný prostredníctvom špecifického cieľa, ktorý vychádza z oblastí identifikovaných v analýze sektora, a ktoré vyžadujú intervenčný zásah a sú orientované na podporu faktorov rozvoja.
Pri rešpektovaní výsledkov analýzy s ohľadom na už prebiehajúce reformné zámery v rezorte bol pre napĺňanie globálneho cieľa navrhnutý  jeden špecifický cieľ, ktorý je zároveň prioritou operačného programu: 
Špecifický cieľ 1 – Modernizácia zdravotníctva

4.4	Popis stratégie
Stratégia OPZ vychádza z identifikovaných faktorov rozvoja a kľúčových disparít, ktoré nadväzujú na SWOT analýzu sektora. Definovaný globálny cieľ OPZ bude napĺňaný podporou takých opatrení, zámerov a projektov, ktorých cieľom bude zlepšiť kvalitu, efektivitu alebo dostupnosť ZS pre občanov na Slovensku. Pôjde predovšetkým o podporu projektov zahŕňajúcich plánovanie a/alebo realizáciu strategických zmien a s nimi súvisiacich zmien vnútroorganizačných a medziorganizačných procesov, rozvoja ľudských zdrojov, nevyhnutných investícií a zmeny správania cieľových skupín.

4.4.1 Tematická koncentrácia príspevkov

 Cieľom NSRR na programové obdobie 2007 - 2013 je zvýšenie konkurencieschopnosti a výkonnosti regiónov a slovenskej ekonomiky pri rešpektovaní trvalo udržateľného rozvoja. Realizáciou štrukturálnych zmien v jednotlivých regiónoch Slovenska vrátane zvyšovania kvality a modernizácie zdravotníctva sa prispeje k zvyšovaniu ich konkurencieschopnosti a výkonnosti ekonomiky ako aj jednotlivých regiónov. Zdravá pracovná sila je jedným z potrebných zdrojov pre udržanie a zvyšovanie konkurencieschopnosti regiónov a krajiny a v konečnom dôsledku zvýšenie atraktívnosti SR pre investorov, a preto sa OPZ bude sústreďovať na zlepšenie podmienok vedúcich k udržaniu dobrého zdravia obyvateľov.

Globálnym cieľom OPZ je prispieť k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva ako nevyhnutného predpokladu na zabezpečenie zdravej pracovnej sily a zvýšenie kvality života občanov. OPZ sa bude prostredníctvo prioritnej osi Modernizácia zdravotníctva zameriavať na reštrukturalizáciu služieb ZS, zvyšovanie informatizácie zdravotníctva a na zvyšovanie informovanosti, bezpečnosti a ochrany pacienta v zdravotníckom systéme. Kvalitná a dostupná ZS ovplyvňuje cez zdravých občanov ekonomické ukazovatele ako zamestnanosť, rast HDP a produktivity práce, čo úzko súvisí so sociálno–ekonomickým rozvojom SR.

4.4.2 Územná koncentrácia príspevkov
Z pohľadu implementácie projektov podporovaných v rámci OPZ budú prostriedky sústredené na základe tematickej koncentrácie do teritoriálnych oblastí v súlade s nariadením Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, ESF a KF. 
Cieľ konvergencia financovaný z ERDF sa sústredí na regióny NUTS 2, ktorých hrubý domáci produkt na obyvateľa v parite kúpnej sily, vypočítaný na základe disponibilných údajov za tri posledné roky pred prijatím nariadenia, nedosiahne 75 % priemeru rozšírenej EÚ – čo je v prípade SR celé jej územie s výnimkou Bratislavského kraja.
Z hľadiska územnej koncentrácie príspevkov bude dodržaný prístup podpory  tzv. „pólov rastu“.  V odôvodnených prípadoch budú podporované aj územia, nachádzajúce sa mimo pólov rastu a to najmä pre účely zabezpečenia dostupnosti ZS vo všetkých regiónoch alebo pri regionálne špecifických klimatických a prírodných podmienkach, ktoré sú potrebné pri výkone liečby. Pre oba prípady však bude platiť podmienka vyhovenia požiadavkám minimálnej verejnej siete poskytovateľov zdravotnej starostlivosti v regiónoch.

5	Prioritné osi

V popise priority uvádzame ciele a zameranie, prijímateľov a rámcové indikátory. 

Tabuľka 19 Členenie OPZ na prioritné osi a opatrenia 
Operačný program	Prioritná os	Opatrenie	
Operačný program Zdravotníctvo	prioritná os 1 
Modernizácia zdravotníctva	Opatrenie 1.1 Reštrukturalizácia, rozširovania  a modernizácia zdravotníckych zariadení 	
		Opatrenie 1.2
Informovanosť občanov	
		Opatrenie 1.3
Zvýšenie informatizácie zdravotníctva	
		Opatrenie 1.4.  Technická pomoc	

5.1	Prioritná os 1 Modernizácia zdravotníctva

Cieľ a zameranie 
Cieľom prioritnej osi modernizácia zdravotníctva je zabezpečenie ekonomicky udržateľnej dostupnej, kvalitnej a efektívnej ZS ako aj zdravotnej bezpečnosti a spokojnosti občanov prostredníctvom celkovej modernizácie sektora zdravotníctva. Vybrané opatrenia sú zamerané na investície do vstupov (infraštruktúra, vybavenie) a na zlepšenie procesov zabezpečovania a poskytovania ZS a služieb s tým súvisiacich. 

Pri realizácii vybraných opatrení a aktivít ( v nadväznosti na budovanie kapacít v zdravotníctve a informovanosti a bezpečnosti pacienta) sa bude využívať možnosť flexibility v zmysle čl. 33(2) nariadenia Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, ESF a KF. Vzhľadom na vysokú dôležitosť a preukázateľný dopad na cieľovú skupinu pri realizácii takýchto opatrení, bude požadovaná pre tieto aktivity vyššia miera spolufinancovania z národných zdrojov (vrátane zvýšenia príspevku zo štátneho rozpočtu).  

Prijímatelia na úrovni priority
verejný sektor: 
•	Ministerstvo zdravotníctva  SR – zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov
•	Úrad verejného zdravotníctva, vrátane regionálnych úradov - zákon č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
•	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, vrátane regionálnych pobočiek – zákon 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Národné centrum zdravotníckych informácií – podľa ust. § 21 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Štátny ústav pre kontrolu liečiv – zákon č. 140/1998 Z. z. v zmení neskorších predpisov
•	operačné strediská záchrannej zdravotnej služby – zákon 579/2004 Z. z. o záchrannej zdravotnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
•	poskytovatelia zdravotnej starostlivosti – zákon č. 578/2004 Z z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotných pracovníkov a stavovských organizáciách v zdravotníctve v znení neskorších predpisov 
•	profesijné komory  - zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	VÚC - zákon 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov, Zákon 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné v znení neskorších predpisov
•	obce – zákon 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
•	asociácie - zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov
•	neziskové organizácie – zákon 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov, 
•	neziskové organizácie – zákon č. 13/2002 Z.z. o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby (transformačný zákon) a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov
•	nadácie - zákon č. 34/2002 Z.z. o nadáciách a o zmene Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov
•	neinvestičné fondy - zákon č. 147/1997 Z.z. o neinvestičných fondoch a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 207/1996 Z.z.
•	verejnoprospešné organizácie – zákon č. 213/1997 Z.z.o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení zákona č. 35/2002 Z. z. 
•	občianske združenia - zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov

súkromný sektor: 
•	právne formy organizácií založené/zriadené podĺa Obchodného zákonníka č. 513/1991 Zb. v znení neskorších predpisov 

Schéma štátnej pomoci bude v rámci OPZ vypracovaná až po definitívnom vyjadrení EK k potrebe takejto schémy pre poskytovanie pomoci zo štrukturálnych fondov poskytovateľom zdravotnej starostlivosti fungujúcim na báze ustanovení Obchodného zákonníka.  

Ukazovatele
Tabuľka 20 Ukazovatele na úrovni prioritnej osi

Názov ukazovateľa	Typ	Merná jednotka	Východisková hodnota	Cieľová hodnota	zdroj	
			EÚ-15	SR	SR 2013		
			rok	hodnota	rok	hodnota			
nesprávne určené diagnózy	výsledok	počet						NCZI	
počet hospitalizácií diagnóz ambulantne senzitívnych ochorení	výsledok	počet						NCZI	
naplnenie stanovenej minimálnej siete poskytovateľov ZS	výsledok	percento						NCZI	

5.1.1. Reštrukturalizácia, rozširovania  a modernizácia zdravotníckych zariadení 

Ciele a zameranie 

Dostupnosť
Zlepšenie dostupnosti kvalitnej a ekonomicky udržateľnej ZS prostredníctvom zmeny štruktúry služieb ZS v zmysle požiadaviek na minimálnu sieť poskytovateľov, požiadaviek na minimálne personálne zabezpečenie a materiálno-technické vybavenie poskytovateľov, požiadaviek na správnu klinickú prax, v zákonom garantovanom rozsahu ZS.

Kvalita a bezpečnosť
Zvýšenie kvality poskytovania ZS, zdravotnej bezpečnosti a spokojnosti občanov prostredníctvom implementácie politík, štandardizácie, merania, vyhodnocovania, manažmentu procesov, rozvoja ľudských zdrojov a investícií do infraštruktúry poskytovateľov.

Efektívnosť
Zvýšenie celkovej efektívnosti sektora zdravotníctva ako nevyhnutného predpokladu zvýšenia dostupnosti a kvality ZS prostredníctvom zmeny štruktúry dopytu a ponuky služieb.

Alokatívna efektívnosť
Zlepšenie alokatívnej efektívnosti prostredníctvom správnej regulácie založenej na kvalitných informáciách a poznatkoch.

Efektívnosť zabezpečovania ZS
Zlepšenie efektívnosti zabezpečovania ZS zdravotnými poisťovňami prostredníctvom manažmentu poistenca a správnej nákupnej  politiky založenej na kvalitných informáciách a poznatkoch.

Efektívnosť poskytovania ZS
Zlepšenie efektívnosti poskytovania ZS prostredníctvom správneho riadenia a zmeny štruktúry služieb ZS poskytovateľov.

Rámcové aktivity

Podporené budú aktivity zahŕňajúce plánovanie a/alebo realizáciu strategických zmien a s nimi súvisiacich zmien vnútroorganizačných a medziorganizačných procesov, rozvoja ľudských zdrojov, nevyhnutných investícií a zmeny správania cieľových skupín zamerané na:
•	zlepšenie dostupnosti kvalitnej a ekonomicky udržateľnej zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zmeny štruktúry služieb zdravotnej starostlivosti v zmysle požiadaviek na minimálnu sieť poskytovateľov, požiadaviek na minimálne personálne zabezpečenie a materiálno-technické vybavenie poskytovateľov, požiadaviek na správnu klinickú prax, v zákonom garantovanom rozsahu zdravotnej starostlivosti,
•	zvýšenie kvality poskytovania zdravotnej starostlivosti, zdravotnej bezpečnosti a spokojnosti občanov prostredníctvom implementácie politík, štandardizácie, merania, vyhodnocovania, manažmentu procesov, rozvoja ľudských zdrojov a investícií do infraštruktúry poskytovateľov,
•	zvýšenie celkovej efektívnosti sektoru zdravotníctva ako nevyhnutného predpokladu zvýšenia dostupnosti a kvality zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zmeny štruktúry dopytu a ponuky služieb,
•	zlepšenie alokatívnej efektívnosti prostredníctvom správnej regulácie založenej na kvalitných informáciách a poznatkoch,
•	zlepšenie efektívnosti zabezpečovania zdravotnej starostlivosti zdravotnými poisťovňami prostredníctvom manažmentu poistenca a správnej nákupnej  politiky založenej na kvalitných informáciách a poznatkoch,
•	zlepšenie efektívnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti prostredníctvom správneho riadenia a zmeny štruktúry služieb zdravotnej starostlivosti poskytovateľov.

5.1.2	Informovanosť občanov

Cieľ a zameranie
Zmena správania občanov vo vzťahu k vlastnému zdraviu prostredníctvom informovaných rozhodnutí a motivácie.

Účelom opatrenia je o. i. zvýšiť informovanosť obyvateľstva o všetkých faktoroch pôsobiacich na ich zdravotný stav a zmeniť postavenia občana z pasívneho príjemcu ZS na aktívneho využívateľa systému.

Rámcové aktivity

Podporované budú aktivity zamerané na poskytovanie informácií, ktoré bude adresné, založené na regionálnych špecifikách najmä v oblasti morbidity obyvateľstva a možností poskytovateľov ZS najmä primárneho kontaktu. Informovanosť sa bude zameriavať najmä na ochorenia s vysokou mierou mortality na regionálnej a národnej úrovni (merané aj cez počet potenciálne stratených rokov života - PYLL).

5.1.3. Zvýšenie informatizácie zdravotníctva

Cieľ a zameranie 
Zlepšenie schopnosti správneho a včasného rozhodovania verejného sektora, súkromného sektora a občanov prostredníctvom lepšej práce s kvalitnejšími informáciami.

V rámci opatrenia budú podporené projekty zamerané na štandardizačné, metodické a organizačné zmeny, rozvoj ľudských zdrojov, zlepšovanie technologickej infraštruktúry a zmeny správania cieľových skupín.

Informatizácia zdravotníctva je v súčasnosti základným trendom, ktorý nielen determinuje spôsob rozvoja informačnej sústavy zdravotníctva, ale aj výrazne ovplyvní zdravotníctvo ako celok. Opatrenie sa sústredí na rozvoj Informačnej sústavy zdravotníctva, podporu regionálnych a národných zdravotníckych informačných systémov a Národného zdravotníckeho informačného systému.

Rámcové aktivity

Podporené budú aktivity zamerané na štandardizačné, metodické a organizačné zmeny, rozvoj ľudských zdrojov, zlepšovanie technologickej infraštruktúry a zmeny správania cieľových skupín s cieľom zlepšiť schopnosti správneho a včasného rozhodovania inštitúcií a pracovníkov verejného a súkromného sektoru, a občanov prostredníctvom lepšej práce s kvalitnejšími informáciami.

5.1.4 Technická pomoc

Cieľ a zameranie 
Cieľom je zabezpečenie implementácie OPZ v súlade s požiadavkami kladenými na riadenie, implementáciu, kontrolu, audit, monitorovanie, vyhodnocovanie operačného programu a na administratívne štruktúry zodpovedné za realizáciu operačného programu, poskytnutie podpory na prípravu projektov ako aj na informovanie verejnosti, propagáciu a výmenu skúseností.
Technická pomoc sa zameria na podporu efektívneho riadenia operačného programu, na jeho propagáciu a na podporu hodnotenia prioritnej osi a vybraných projektov. Ďalej bude využitá pre aktivity spojené s riadením, monitorovaním, kontrolou, analýzou a  poskytovaním informácií vrátane propagácie, vyhodnocovaním a výmenou skúseností. Z prostriedkov technickej pomoci budú financované aj podporné IT systémy pre potrebu MZ SR ako RO pre OPZ, tak aby nedošlo k duplicite financovania IT systémov, financovaných z OP Technická  pomoc. IT monitorovacie systémy (ďalej len ITMS), ktoré sa budú využívať jednotne pri riadení operačných programov  a náklady na ich vytvorenie budú plne hradené z OP Technická pomoc. 
Uvedený zámer sa bude napĺňať prostredníctvom nasledovných  aktivít:
•	mzdové zabezpečenie pracovníkov, ktorí sa podieľajú na programovaní, riadení, implementácii, hodnotení a monitorovaní OPZ,
•	technické zabezpečenie programovania, riadenia, implementácie, hodnotenia a monitorovania (technické zabezpečenie a vybavenie, posudky, štúdie, analýzy, poradenstvo, softvérová podpora, audit, kontrola a pod.),
•	podporné IT monitorovacie systémy pre potrebu RO OPZ,
•	informačné aktivity, publicita,
•	príprava ďalšieho programového obdobia.

Účelom tohto opatrenia je podporovať realizáciu celej prioritnej osi a aktivít uvedených v operačnom programe. Efektívna implementácia operačného programu závisí od schopnosti orgánov, ktoré sú zapojené do implementácie, vykonávať svoje funkcie v súlade s povinnosťami vyplývajúcimi z nariadení ES.

6	Horizontálne priority

6.1	Trvalo udržateľný rozvoj
Trvalo udržateľný rozvoj je možné chápať ako rozvoj, ktorý súčasným i budúcim generáciám zachováva možnosť uspokojovať ich základné životné potreby a pritom neznižuje rozmanitosť prírody a zachováva prirodzené funkcie ekosystémov.
Cieľom tejto horizontálnej priority je zabezpečiť, aby každá aktivita podporovaná na základe intervencií z fondov EÚ podporovala trvalo udržateľný rozvoj vo všetkých jeho zložkách a tým podporovala rast environmentálnej, ekonomickej a sociálnej udržateľnosti. Zabezpečenie tejto horizontálnej priority bude postavené na uplatňovaní podmienky trvalej udržateľnosti aj pri OPZ. 
V súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja si sektor zdravotníctva vytýčil ako globálny cieľ trvalo udržateľnú zdravú pracovnú silu.  Trvalo udržateľná pracovná sila je definovaná ako dlhodobé zvyšovanie času stráveného pri vytváraní pridanej hodnoty.

6.2	Rovnosť príležitostí
Rovnosť príležitostí ako jedna z horizontálnych priorít v rámci EÚ rieši problematiku boja proti akýmkoľvek formám diskriminácie – na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie v priebehu jednotlivých fáz používania fondov, a najmä počas prístupu k nim.
Podmienky zapojenia sa do OPZ ako aj výsledky realizácie projektov sú určené pre širokú verejnosť a sú nediskriminačného charakteru. Aktivity pri implementácii projektov budú zabezpečované v súlade s legislatívou ES v oblasti dodržiavania pravidiel rovnosti príležitosti. 

6.3	Informačná spoločnosť
Cieľom tejto priority je zabezpečiť dynamický rozvoj informačnej spoločnosti v všetkých tematických oblastiach 
Kvalitatívnu úroveň poskytovania služieb v oblasti zdravotníctva priamo úmerne ovplyvňuje aj úroveň informatizácie zdravotníctva, prepojenosť jednotlivých kľúčových zdravotníckych systémov, adekvátnosť dát, potrebných na rozhodovanie. Zvýšená miera informatizácie všetkých zložiek v zdravotníctve preto  bude preukázateľne viesť k  redukcii identifikovaných nedostatkov v tejto oblasti, ako  sú nižšia  úroveň  poskytovanej ZS, neefektívne  využívanie ľudského potenciálu a zvýšené  náklady .

6.4	Marginalizované rómske komunity
Opatrenie 1.3. a čiastočne aj opatrenie 1.1. budú reflektovať v zvýšenej miere špecifiká jednotlivých cieľových skupín a ich potreby vrátane marginalizovaných rómskych komunít. Projekty budú posudzované najmä z hľadiska zlepšenia dostupnosti a účinnosti ZS pre tieto komunity. 

7	Súlad stratégie s politikami, dokumentmi a cieľmi

Strategické dokumenty EÚ a SR tvoria základný rámec pre stratégiu OPZ na dosiahnutie globálneho cieľa - prostredníctvom zvyšovania kvality, efektivity a dostupnosti služieb ZS prispieť k zlepšeniu zdravotného stavu občanov, ako pracovnej sily, ktorá je základom konkurencieschopnosti ekonomiky. Ide najmä o strategické dokumenty ako Strategické usmernenia Spoločenstva, Lisabonská stratégia pre Slovensko, resp. Národný program reforiem 2006 – 2008, Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja SR, Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 atď.

7.1	Súlad so strategickými dokumentmi a politikami EÚ

7.1.1	Komunitárny program v oblasti verejného zdravia 

Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/EK  z  23 septembra 2002 bol prijatý Komunitárny program v oblasti verejného zdravia na roky 2003 – 2008. Program predstavuje politiku spoločenstva v oblasti zdravia. Vychádza zo záväzkov definovaných v Zmluve, ktorá požaduje vysokú mieru ochrany zdravia ľudí pri definovaní a implementácii  všetkých politík a aktivít spoločenstva. Zároveň upevňuje blízku spoluprácu s medzinárodnými organizáciami v oblasti zdravia ako sú Svetová zdravotnícka organizácia (ďalej len WHO) a Organizácia pre ekonomický rozvoj a spoluprácu (ďalej len OECD).  
Cieľom programu je ochrana ľudského zdravia a podpora zdravia verejnosti. Na uvedený cieľ nadväzuje OPZ svojimi aktivitami, ktoré by mali prispieť k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva prostredníctvom lepšieho systému ZS ako aj zvýšenia informovanosti obyvateľov o zdravotnom systéme a prevencii.

7.1.2	Strategické usmernenia Spoločenstva
OPZ je plne v súlade s  usmernením spoločenstva č. 4, ktoré  hovorí o ochrane zdravia pracovnej sily:  

4.3.5. Ochrana zdravia pracovnej sily
Vzhľadom k demografickej štruktúre EÚ, starnúceho obyvateľstva a pravdepodobného poklesu pracovnej sily je nevyhnutné, aby EÚ podnikla kroky na zvýšenie počtu rokov, v ktorých môže pracovná sila dlhšie pracovať v dobrom zdravotnom stave. Investície do podpory zdravotnej starostlivosti a prevencie chorôb pomáhajú  udržať aktívnu účasť obyvateľov na spoločenskom a hospodárskom živote, čo má   priamy účinok na produktivitu a konkurencieschopnosť. Medzi európskymi regiónmi existujú veľké rozdiely v zdravotnom stave a v prístupe k ZS. Preto je dôležité, aby kohézna politika prispievala k zariadeniam ZS, čím napomáha zvyšovať počet rokov, v ktorých pracovná sila môže dlhšie pracovať v dobrom zdravotnom stave. Dobrá zdravotná starostlivosť ústi do väčšej účasti na trhu práce, dlhšieho produktívneho veku, vyššej produktivity, nižších nákladov na zdravotnú starostlivosť a do nižších sociálnych nákladov.

Členské štáty by mali kohéznou politikou prispieť k  zvyšovaniu efektivity v systémoch ZS a to  prostredníctvom investícií do IKT, vedomostí a inovácií. Je potrebné venovať  pozornosť:
-	zabraňovaniu zdravotných rizík formou všeobecných informačných kampaní o zdraví, zabezpečovaním transferu vedomostí a technológie a zabezpečením toho, že služby v zdravotníctve sú vybavené potrebnými kvalifikáciami, výrobkami a vybavením, na predchádzanie rizikám a minimalizovanie z nich vyplývajúcich možných škôd;
-	preklenutiu rozdielov v zdravotníckej infraštruktúre a podporovaniu účinného poskytovania služieb, v prípadoch, v ktorých bol postihnutý hospodársky rozvoj regiónov, oprávnených v rámci cieľa konvergencie. Toto opatrenie musí byť založené na podrobnej analýze optimálnej úrovne poskytovania služieb a vhodnej technológie, ako je telemedicína a možnosť šetriť náklady prostredníctvom poskytovania elektronických zdravotníckych služieb.

7.1.3	Lisabonská a Göteborská stratégia

Lisabonská stratégia
Lisabonská stratégia si vytýčila za cieľ urobiť z EÚ do roku 2010 „najdynamickejšiu a najkonkurencieschopnejšiu poznatkovo orientovanú ekonomiku“. Na základe Lisabonskej stratégie bola vypracovaná a vládou SR schválená Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 (Lisabonská stratégia pre Slovensko).
Hlavný cieľ stratégie je zabezpečiť, aby Slovensko čo najrýchlejšie dobehlo životnú úroveň najvyspelejších krajín EÚ. Dobrá politika štátu v oblasti zdravotníctva a dôchodkového zabezpečenia je nevyhnutným predpokladom na zaistenie plnohodnotného života jednotlivca v každom veku. So všeobecne nízkou pôrodnosťou a rastúcou priemernou dĺžkou života Európanov, vrátane Slovákov, budú v budúcnosti naďalej výrazne rásť finančné náklady na kvalitné zdravotníctvo a dôchodkový systém. Realizované reformy v tejto oblasti umožňujú, že  adekvátna ZS a dôchodky budú napriek tomu dlhodobo a spravodlivo zabezpečené pre všetkých občanov Slovenska. Akékoľvek zmeny v zdravotníctve a systéme dôchodkového zabezpečenia sa musia pridržiavať dvoch základných princípov:

•	 dodržiavať vyváženú kombináciu princípu zabezpečenia základných práv a ľudskej dôstojnosti a princípu zásluhovosti

•	neohroziť dlhodobú ekonomickú udržateľnosť zdravotníctva a dôchodkového systému

OPZ bude napĺňať politiku v oblasti zdravotníctva tak,  aby bola poskytovaná kvalitná, dostupná a efektívna ZS na zabezpečenie životnej úrovne podobnej EÚ. 

Göteborská stratégia
Návrh stratégie trvalo udržateľného rozvoja: Udržateľná Európa pre lepší svet (predložený Rade Európy v júni 2001 v Göteborgu) sa orientuje prioritne na  klimatické zmeny, negatívne vplyvy na zdravie obyvateľstva, využívanie prírodných zdrojov, dynamiku populačného vývoja a znečisťovanie životného prostredia, pričom za dominantné sektory sa považuje okrem iných aj doprava.
Cieľom OPZ  v súlade so zásadami trvalo udržateľného rozvoja je prispieť k napĺňaniu globálneho cieľa ktorým je  zlepšenie zdravotného stavu občanov ako pracovnej sily, ktorá je základom konkurencieschopnosti ekonomiky. Naplnenie tohto cieľa sa zabezpečí zvyšovaním kvality, efektivity a dostupnosti služieb ZS.  

7.1.4	Legislatíva ES v oblasti kohéznej politiky
Stratégia OPZ vychádza s nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) ..... o Európskom fonde regionálneho rozvoja,  kde v článku 4 (konvergencia), bod 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) .............. o Európskom fonde regionálneho rozvoja sú zahrnuté opatrenia: investície do zdravotníctva a do sociálnej infraštruktúry, ktoré prispievajú k regionálnemu a miestnemu rozvoju a zvyšujú kvalitu života.

7.1.5	Legislatíva ES v oblasti pravidiel hospodárskej súťaže
Realizácia opatrení OPZ bude v plnej miere rešpektovať  pravidlá  hospodárskej súťaže, ktoré sú stanovené  nariadením  Rady (ES) č.1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže, ako aj legislatívu v oblasti poskytovania štátnej pomoci. 

7.1.6	Legislatíva ES v oblasti verejného obstarávania
Všetky subjekty, ktoré získajú pomoc z prostriedkov OPZ na realizáciu svojich projektov,  budú povinné dodržiavať platnú národnú legislatívu v oblasti verejného obstarávania. Slovenská legislatíva v tejto oblasti je v súlade s legislatívou ES v oblasti verejného obstarávania.

7.1.7	Legislatíva ES v oblasti pravidiel ochrany a zlepšovania životného prostredia
V rámci opatrení OPZ sa budú podporovať aj aktivity zamerané na zlepšovanie parametrov zdravotníckych zariadení s pozitívnym vplyvom na životné prostredie (znižovanie spotreby energií a zmeny v energetickom hospodárení zariadení). Vo všeobecnosti sa bude na všetky projekty financované z OPZ aplikovať  relevantná legislatíva týkajúca sa ochrany životného prostredia.

7.1.8	Legislatíva ES v oblasti pravidiel rovností príležitostí, rodovej rovnosti a nediskriminácie
Podmienky zapojenia sa do OPZ ako aj výsledky realizácie projektov sú určené pre širokú verejnosť a sú nediskriminačného charakteru. Aktivity pri implementácii projektov budú zabezpečované v súlade s legislatívou ES v oblasti dodržiavania pravidiel rovnosti príležitosti rodovej rovnosti a nediskriminácie
7.2	
Súlad so strategickými dokumentmi a politikami SR

7.2.1	NSRR a OP
Úlohou stratégie NSRR 2007 – 2013 je dosiahnutie strategického cieľa, ktorý je definovaný ako výrazné zvýšenie konkurencieschopnosti a výkonnosti regiónov a slovenskej ekonomiky pri rešpektovaní trvalo udržateľného rozvoja. Jeden z merateľných ukazovateľov strategického cieľa je formulovaný ako dosiahnutie HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily vo vzťahu k EÚ 15 na viac ako 60% úrovne EÚ 15. Stratégia NSRR je napĺňaná cez hierarchickú sústavu strategických a špecifických priorít a pozostáva z troch strategických priorít, a to: 1. Infraštruktúra a regionálna dostupnosť, 2. Inovácie, informatizácia a znalostná ekonomika a 3. Ľudské zdroje a vzdelávanie.
Prostredníctvom implementácie stratégie OPZ bude podporovaná strategická priorita 2  NSRR. Synergický efekt opatrení v rámci NSRR ako aj ostatných operačných programov bude v OPZ  dosiahnutý vytvorením kvalitnejších podmienok pre dosiahnutie, resp. udržanie zdravia občanov, ktoré je jedným zo základných predpokladov kvalitnej pracovnej sily ako rozhodujúceho faktora konkurencieschopnosti ekonomiky. 

7.2.2	Operačný program Vzdelávanie
Pri modernizácii zdravotníctva a dosiahnutí cieľov kvality, dostupnosti a efektivity je potrebné zabezpečiť modernizáciu všetkých zložiek: vstupov ako aj procesov. Medzi vstupy patria okrem materiálno-technických aj ľudské. Z dôvodu financovania OPZ iba z ERDF, ktorý bude podporovať zmenu materiálno-technických vstupov a procesov, sú potrebné  mäkké opatrenia súčasťou OP Vzdelávanie s RO Ministerstvom školstva SR, financovaného z ESF. Komplementarita je zabezpečená prostredníctvom rámcovej aktivity 1.4: Podpora celoživotného vzdelávania v jednotlivých sektoroch, prostredníctvom ktorej bude možné podporovať celoživotné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov. 

7.2.3	Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010
Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 vychádza zo základnej filozofie lisabonskej stratégie EÚ, ktorou je rozvoj ekonomickej konkurencieschopnosti prostredníctvom dvoch základných druhov aktivít: 
•	hlbokých reforiem (tzv. štrukturálnych reforiem) a 
•	adekvátnych rozvojových politík. 
Medzi štrukturálnymi reformami treba spomenúť predovšetkým zmeny v dôchodkovom a zdravotnom systéme. Reforma zdravotníctva prostredníctvom implementácie určitých trhových mechanizmov do systému znamená efektívnejšie vynakladanie verejných finančných prostriedkov ako aj zvýšenie kvality poskytovaných služieb. Je predpoklad, že dokončením dôchodkovej a zdravotníckej reformy sa do veľkej miery vyriešia vážne problémy, ktoré by na Slovensku v budúcnosti vyplynuli kvôli starnutiu obyvateľstva. 
V tomto období je nevyhnutné sústrediť sa na dokončenie a najmä na kvalitnú implementáciu prijatých reforiem tak, aby priniesli očakávané pozitívne výsledky.

7.2.4	Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja
Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja vychádza z niekoľkých oblastí: kultúrne, sociálne, ekonomické, environmentálne, inštitucionálne a regionálne podmienky.  Východiskovú situáciu pre zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja v SR (TUR) v rámci sociálnych podmienok a hľadísk určuje medzi iným najmä vývoj a stav kvality a dĺžky života, populačného vývoja a vzdelanostnej úrovne obyvateľstva a zdravie ľudí a úroveň ZS. 

Sociálny aspekt TUR vychádza zo základného faktu, že skutočným bohatstvom spoločnosti sú jej ľudia. Cieľom TUR by preto malo byť vytvorenie takého prostredia, ktoré umožní prežiť ľuďom dlhý, zdravý, plnohodnotný a tvorivý život. Predstava TUR SR sa zakladá na predpoklade, že lokálne, regionálne spoločenstvá a celá spoločnosť majú záujem na efektívnom využívaní ľudských zdrojov v súčasnosti, ale i v blízkej a vzdialenej budúcnosti, a preto jedným zo základných cieľov rozvoja by malo byť zlepšenie kvality života.

Dobrý zdravotný stav je základným determinantom kvality života. NSTUR konštatuje, že zdravotný stav slovenskej populácie je nepriaznivý. Ovplyvňuje ho nezdravý životný štýl, situácia v zdravotníctve, zhoršená kvalita životného prostredia v niektorých regiónoch, nezamestnanosť a nevhodné bytové podmienky časti populácie. Medzi ďalšie faktory negatívne vplývajúce na zdravotný stav obyvateľstva patrí nižšia vzdelanostná úroveň, charakter ekonomického vývoja a nedostatočná integrácia Rómov.

Špecifická priorita 2.4 Modernizácia zdravotníctva odráža potreby TUR a zameriava sa na aspekty zlepšovania zdravotníckej infraštruktúry, zavádzania nástrojov efektivity a kvality, ktoré prispejú k zabezpečeniu kvalitnej ZS. Ďalej sa orientuje na intervenčné programy a realizačné projekty ochrany a podpory zdravia,  presadzovanie celospoločenskej zodpovednosti na všetkých úrovniach a stupňoch za zdravie najmä v podpore a ochrane zdravia, zabezpečenie informovanosti, vzdelávania a pod.

7.2.5	Koncepcia územného rozvoja SR
KURS sa vo svojej analytickej časti venuje podmienkam a faktorom, ktoré sú nevyhnutné pre rozvoj hospodárskej a sociálnej oblasti spoločnosti v súlade s požiadavkami trvalo udržateľného rozvoja. Medzi explicitne spomenutými faktormi je aj zdravotný stav a ochrana zdravia obyvateľstva. Konštatuje sa, že zdravotný stav slovenskej populácie nie je priaznivý. Súčasná situácia je ovplyvnená nezdravým životným štýlom, stavom organizácie zdravotníctva a nepriaznivými podmienkami jeho financovania, čiastočne zhoršenou kvalitou životného prostredia v niektorých regiónoch, nezamestnanosťou a nevhodnými bytovými podmienkami časti populácie. Podrobnejšie sa v časti Stav ochrany zložiek životného prostredia venuje popisu jednotlivých zložiek ako ovzdušie, odpadové hospodárstvo a pod., ktoré veľkou mierou ovplyvňujú zdravotný stav populácie.  

Cieľom špecifickej  priority 2.4. bude svojimi  nástrojmi vytvárať také podmienky, ktorými eliminuje negatívne dopady na zdravotný stav a zároveň sa vytvoria dobré predpoklady pre kvalitné a efektívne poskytovanie ZS. 

7.2.6	Ostatné národné, sektorové strategické materiály
Stratégia modernizácie zdravotníctva vychádza aj z nasledujúcich materiálov:

Koncepcia poskytovania zdravotnej starostlivosti v SR, ktorú vzala na vedomie vláda SR 28. januára 2004. Materiál predstavuje nástroje novej zdravotnej politiky prostredníctvom uceleného balíka navrhovaných reformných zákonov. Hlavnými oblasťami sú fakty, stabilizačné opatrenia, koncepcia poskytovania ZS, dosahy a prognóza.

Návrh rozvoja informatiky v rezorte zdravotníctva na roky 2005-2006 schválený na gremiálnej porade ministra zdravotníctva SR uznesením č. 528/GP dňa 13.12.2004. Cieľom uvedeného materiálu je metodickým a systémovým prístupom a implementáciou informačno-komunikačných technológií vytvoriť podmienky pre kvalitné a efektívne poskytovanie ZS, zainteresovanie občana do procesu ZS a pre objektívne posudzovanie a používanie finančných prostriedkov.

7.2.7	Regionálne strategické dokumenty
Čo sa týka regionálnych strategických dokumentov, stratégia modernizácie zdravotníctva vychádza aj  z dostupných  strategických  materiálov jednotlivých VÚC v oblasti zdravotníctva: 
-	Návrh koncepcie zdravotníctva - ŽILINSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ, 
-	Návrh koncepcie rozvoja zdravotníctva - PREŠOVSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ  : 

8	Finančný plán
Indikatívny finančný plán stanovuje rámec pre  financovanie OPZ. Východiskovým dokumentom pre finančné rámce pre využívanie prostriedkov z KF a ERDF bol NSRR, schválený uznesením vlády č. 457 zo dňa 17.5.2006.
Pri rozdeľovaní finančných prostriedkov pre jednotlivé opatrenia sa budú brať do úvahy výsledky analýzy sektora a identifikácia najväčších potrieb ako aj výsledky prieskumu potrieb v sektore formou zásobníka projektov. 

8.1	Finančný plán OP – ročné záväzky
Tabuľka 21 Ročné záväzky podľa rokov (prerozdelené v zmysle listu EK č. REGIO B2/NDM/ch/D(2006)220019 zo dňa 24.01.2006)

Roky	ERDF %	Suma	
2007	15,09 % 	30,18 mil. euro	
2008	14,42 % 	28,84 mil. euro	
2009	13,64 % 	27,28 mil. euro	
2010	12,41 % 	24,82 mil. euro	
2011	13,05 % 	26,10 mil. euro	
2012	14,07 % 	28,14 mil. euro	
2013	17,32 % 	34,64 mil. euro	
Spolu 2007 - 2013	100,00 % 	200 mil. euro	

8.2	Finančný plán OPZ za celé programové obdobie 
Tabuľka 22 Finančný plán OPZ (v mil euro) 
 	Zdroje
EÚ	Verejné zdroje
SR	Súkromné zdroje
SR	Celkom	Indikatívna miera kofinancovania*	EIB	Iné zdroje	
	1	2	3	4=1+2+3				
Prioritná os 1
Modernizácia zdravotníctva	200 					 	 	
Celkom	200							
* konečná miera kofinancovania bude závisieť od materiálu „Koncepcia financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na roky 2007 – 2013“ , ktorý vypracuje MF v zmysle ÚV SR č. 457/2006 v termíne do 31.júla 2006.

8.3	Rozdelenie príspevku z fondov do kategórie pomoci na úrovni OP
Tabuľka 23 Informatívne rozdelenie príspevku z fondov EÚ do kategórií dimenzie „Prioritná téma“ (v mil. EUR) 
Kód kategórie	Indikatívna suma prostriedkov v rámci kategórie	
11		
12		
13		
76 		
85	*	
86	*	
* suma vyčlenená pre potreby technickej pomoci bude stanovená v súlade s čl. 46 bod 1. a) nariadenia Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, ESF a KF.

Tabuľka 24 Informatívne rozdelenie príspevku z fondov do kategórií dimenzie „Forma finančného príspevku“ (v mil. EUR)
Kód kategórie	Indikatívna suma prostriedkov v rámci kategórie	
01		
04		
Tabuľka 25 Informatívne rozdelenie príspevku z fondov do kategórií dimenzie „Podporované územie“ (v mil. EUR)
Kód kategórie	Indikatívna suma prostriedkov v rámci kategórie	
01		
05		

 
9	Systém implementácie

9.1	Riadenie

9.1.1	riadiaci orgán OPZ
Na základe UV SR č. 457/2006 je RO  pre OPZ 2007 - 2013 Ministerstvo zdravotníctva SR v zmysle článku 58 všeobecného nariadenia.
OPZ predstavuje v období rokov 2007 - 2013 základný programový dokument, ktorého implementácia bude financovaná z ERDF. To znamená, že zodpovednosť za riadenie štrukturálnych operácií z ERDF v rámci tohto dokumentu nesie RO OPZ. 
Vnútorná štruktúra a rozdelenie zodpovednosti RO OPZ bude súčasťou tzv. Model Report, ktorú na základe článku 70 nariadenia Rady (ES) č. ............ o všeobecných ustanoveniach pre ERDF, ESF a KF je povinný členský štát predložiť Európskej komisii. Model Report bude obsahovať popis riadiacich a kontrolných systémov OPZ.

RO OPZ je  zodpovedný za riadenie a implementáciu OP v súlade s princípmi riadneho finančného riadenia, predovšetkým za:
a)	zabezpečenie, aby boli operácie vyberané na financovanie v súlade s kritériami vzťahujúcimi sa na operačný program a aby počas celého obdobia realizácie boli v súlade s platnými predpismi spoločenstva a národnými predpismi;
b)	overenie dodávky spolufinancovaných tovarov a služieb a overenie, že výdavky deklarované prijímateľmi na operácie boli skutočne vynaložené a sú v súlade s predpismi spoločenstva a národnými predpismi;
c)	zabezpečenie systému na zaznamenávanie a uchovávanie účtovných záznamov o každej operácii v rámci operačného programu v elektronickej podobe a zabezpečenie zberu údajov o realizácii, ktoré sú potrebné na finančné riadenie, monitorovanie, overovania, audity, kontroly a hodnotenie;
d)	zabezpečenie, aby príjímatelia a iné orgány zapojené do realizácie operácií viedli buď samostatný účtovný systém, alebo vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie súvisiace s operáciou tak, aby neboli dotknuté národné účtovné pravidlá;
e)	zabezpečenie, aby sa hodnotenia operačných programov uvedené v článku 46 ods. 3 vykonávali v súlade s článkom 45;
f)	stanovenie postupov na zabezpečenie toho, aby sa všetky dokumenty týkajúce sa výdavkov, auditov a kontrol požadovaných na zabezpečenie primeraného audit trailu uchovávali v súlade s požiadavkami článku 88;
g)	zabezpečenie, aby certifikačný orgán dostal na účely certifikácie všetky potrebné informácie o postupoch a overovaniach vykonaných v súvislosti s výdavkami;
h)	usmerňovanie práce monitorovacieho výboru a poskytovanie dokumentov požadovaných na umožnenie kvalitnej realizácie operačného programu, ktorý má byť monitorovaný vzhľadom na jeho konkrétne ciele;
i)	zostavenie a po schválení monitorovacím výborom, predloženie výročnej a záverečné správy o implementácii Komisii;

9.1.2	Sprostredkovateľský orgán OPZ

Pre účely implementácie OPZ sa neuvažuje s vytvorením sprostredkovateľského orgánu v rámci štruktúry riadenia operačného programu.
9.2	
Monitorovanie

9.2.1	Monitorovací výbor OPZ
Monitorovací výbor pre OPZ (MV OPZ) bude zriadený RO OPZ, t.j. MZ SR, v súlade s čl. 62 všeobecného nariadenia do troch mesiacov od schválenia OPZ Európskou komisiou.
Hlavnou úlohou MV OPZ je zaistiť dohľad nad realizáciou OPZ, najmä nad dodržiavaním súladu s predpismi spoločenstva a legislatívou SR a dosahovaním stanovených cieľov programu pri efektívnom využití verejných prostriedkov. Zloženie MV OPZ bude rešpektovať princíp partnerstva.
Na procese monitorovania sa budú podieľať popri relevantných  ministerstvách aj partneri, ktorí sa zúčastňovali procesu programovania. Sú to zástupcovia regionálnych a miestnych správ, tretieho sektora a ekonomických a sociálnych partnerov.

MV OPZ zabezpečuje nasledovné úlohy:
a)	zváži a schváli kritériá pre výber financovaných operácií do šiestich mesiacov od schválenia operačného programu a schváli každú zmenu týchto kritérií v súlade s potrebami programovania;
b)	na základe dokumentov, ktoré predloží riadiaci orgán, pravidelne skúma pokrok v dosahovaní špecifických cieľov operačného programu;
c)	skúma výsledky realizácie, najmä dosahovanie cieľov stanovených pre každú prioritu a hodnotenia uvedené v článku 46 ods. 3;
d)	zváži a schváli výročné a záverečné správy o implementácii uvedené v článku 66;
e)	dostáva informácie o výročnej kontrolnej správe alebo o tej časti správy, ktorá sa vzťahuje na príslušný operačný program, a všetkých dôležitých pripomienkach, ktoré môže Komisia vzniesť po preskúmaní tejto správy alebo v súvislosti s danou časťou tejto správy;
f)	môže navrhnúť riadiacemu orgánu akúkoľvek zmenu alebo preskúmanie operačného programu, ktoré by mohlo umožniť dosiahnuť ciele fondu uvedené v článku 3 alebo zlepšiť jeho riadenie vrátane finančného riadenia;
g)	zváži a schváli akýkoľvek návrh na zmenu obsahu rozhodnutia Komisie o príspevku z fondov.
Podrobnosti o rokovaniach MV OPZ budú stanovené v Štatúte MV OPZ, ktorého návrh pripraví RO OPZ a ktorý bude schválený členmi MV OPZ.

9.2.2	ITMS
IT monitorovací systém pre štrukturálne fondy a Kohézny fond je informačný systém, ktorý slúži na podporu riadenia, monitorovania, finančného riadenia a kontroly projektov spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. 

IT monitorovací systém bude ucelený informačný systém, ktorý bude zahŕňať procesy:
-	proces programovania;
-	proces monitorovania účinnosti pomoci z fondov; 
-	proces finančného riadenia;
-	proces finančnej kontroly a auditu.

IT monitorovací systém bude v rámci procesu programovania zabezpečovať požadované výstupy, a to:
-	alokácie a limity prostriedkov;
-	informovanie verejnosti – informačné okienko;
-	evidencia o výsledkoch výberu a schvaľovania projektov.

IT monitorovací systém bude v rámci procesu monitorovania zabezpečovať požadované výstupy, a to:
-	finančné a fyzické indikátory;
-	prehľad realizácie projektov, finančné tabuľky; 
-	spravodajstvo;
-	kontrola (fyzická kontrola, finančná kontrola, kontrola vzoriek, prehlásenie o ukončení pomoci);
-	správy o nezrovnalostiach, kniha dlžníkov a vymáhanie prostriedkov.

IT monitorovací systém bude v rámci procesu finančného riadenia zabezpečovať požadované výstupy, a to:
-	žiadosti o platbu;
-	certifikácia výdavkov;
-	platby;
-	odhad očakávaných výdavkov;
-	vrátenie finančných prostriedkov.

IT monitorovací systém bude v rámci procesu finančnej kontroly a auditu zabezpečovať požadované výstupy, a to:
-	nezrovnalosti;
-	výsledky finančnej kontroly;
-	výsledky auditov.

Informačný systém slúži najmä na:
-	zabezpečenie zberu štatistických a finančných údajov o realizácií projektu;
-	sledovanie monitorovacích ukazovateľov na úrovni jednotlivých opatrení a priorít  programu;
-	zabezpečenie komunikácie medzi jednotlivými riadiacimi orgánmi, sprostredkovateľskými orgánmi pod riadiacimi orgánmi  a platobným orgánom;
-	agregáciu výsledkov monitorovania za účelom vyhodnocovania pomoci z ERDF a KF v súlade s požiadavkami riadiaceho orgánu, monitorovacieho výboru, platobného orgánu a s požiadavkami Komisie v jednotlivých fázach plnenia programu;
-	prepojenie s informačným systémom Štátnej pokladnice, Rozpočtovým informačným systémom a integrovaným informačným systémom účtovného, finančného a ekonomického riadenia prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie;
-	zabezpečenie ochrany a bezpečnosti počítačových systémov na všetkých hierarchických úrovniach.“

9.3	Hodnotenie
Hodnotenie sa využíva na preskúmanie a objektívne overovanie programových dokumentov, opiera sa o monitorovacie činnosti, ktoré mu poskytujú nevyhnutné informácie. Je zamerané na zlepšovanie riadenia a implementácie programu. Za účelom merania účinnosti pomoci z fondov EÚ v rámci OPZ prebieha hodnotenie v troch fázach: hodnotenie EX ante, priebežné hodnotenie a hodnotenie EX post.
Pre zaistenie efektívnosti pomoci ERDF bude v súlade s čl. 46 všeobecného nariadenia zaistený proces predbežného (EX ante) hodnotenia OPZ (pozri kapitola „EX ante hodnotenie“).
Za účelom posúdenia vývoja programu vo vzťahu k definovaným cieľom OPZ aj prioritám spoločenstva bude v súlade s čl. 45 a 46 všeobecného nariadenia v priebehu programovacieho obdobia vykonané priebežné hodnotenie programu a po skončení hodnotenie EX post.

9.4	Publicita a informovanosť
V súlade s čl. 68 všeobecného nariadenia, RO poskytne informácie o operáciách a o programe a zaistí ich publicitu. Informácie sú určené občanom EÚ  a príjemcom pomoci s cieľom zdôrazniť úlohu spoločenstva. Realizácia publicity a poskytovanie informácií zo strany RO OPZ bude uskutočňované v súlade s vykonávacími predpismi všeobecného nariadenia.
RO OPZ vypracuje na obdobie 2007 – 2013 komunikačný akčný plán s podrobným popisom prípravy, riadenia, implementácie a vyhodnocovania informačno-propagačných aktivít k dopravným projektom, ktorého súčasťou bude plán konkrétnych informačno-propagačných aktivít spracovaný na jednotlivé kalendárne roky.
Činnosti súvisiace s publicitou a informovaním budú financované z rozpočtu Technickej pomoci  pre OPZ. 

9.5	Finančné riadenie a kontrola
Kapitola bude rozpracovaná podľa Koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ktorú v zmysle UV SR č. 457/2006 vypracuje MF SR do 31. júla 2006.

9.5.1	Finančné riadenie, kontrola a audit 
Systém finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu zahŕňa komplex na seba nadväzujúcich a vzájomne prepojených podsystémov a činností, prostredníctvom ktorých sa zabezpečuje účinné finančné plánovanie, rozpočtovanie, účtovanie, výkazníctvo, platby prijímateľom, sledovanie finančných tokov a finančnú kontrolu a audit pri realizácii pomoci z ES.  

Do systému finančného riadenia operačného programu sú zapojené nasledovné subjekty: 
-	riadiaci orgán, 
-	certifikačný orgán,
-	platobné jednotky,
-	orgán auditu.

Funkcie riadiaceho orgánu sú uvedené v časti 9.1.

Funkcie certifikačného orgánu  vykonáva MF SR. Certifikačný orgán (ďalej len CO) predovšetkým zabezpečuje:
•	koordináciu a metodické usmerňovanie vo vzťahu k finančnému riadeniu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu vrátane koordinácie činnosti platobných jednotiek;
•	zostavenie a zaslanie žiadostí o priebežné platby a záverečnú platbu na Európsku komisiu;
•	predbežnú finančnú kontrolu súhrnnej žiadosti platobných jednotiek o platbu;
•	certifikačné overenie na všetkých úrovniach finančného riadenia vrátane prijímateľa, s cieľom ubezpečenia sa o postupoch riadiaceho orgánu, sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom a platobných jednotiek vrátane koordinácie činnosti SOCO v prípade ich zriadenia; 
•	certifikáciu výkazu výdavkov na EK;
•	príjem prostriedkov EÚ na osobitné mimorozpočtové účty MF SR;
•	prevod finančných prostriedkov EÚ z osobitného mimorozpočtového účtu MF SR na účet platobných jednotiek;
•	prevod finančných prostriedkov EÚ prijímateľovi prostredníctvom platobnej jednotky;
•	zostavenie a predloženie odhadu očakávaných výdavkov pre príslušný a nasledujúci rok Európskej komisii na základe podkladov riadiacich orgánov každý rok do konca apríla;
•	vedenie knihy dlžníkov;
•	zostavenie a predloženie do 31. marca výkazu čiastok k 31. decembru predchádzajúceho roka, ktoré majú byť vrátené, v členení podľa rokov začatia konania;  
•	finančné opravy prostriedkov EÚ na základe požiadaviek Európskej komisie;
•	vrátenie neoprávnene použitých alebo nevyužitých prostriedkov Európskej komisii vrátane úrokov z omeškania;
•	zavedenie jednotného systému účtovníctva pre certifikačný orgán a platobné jednotky (Informačného systému pre účtovanie fondov - ISUF) vrátane zabezpečenia jednotného informačného systému pre účtovníctvo pre platobné jednotky;
•	vedenie účtovníctva, výkazníctva a uschovávanie dokladov.

Funkcie platobnej jednotky (ďalej len PJ) zabezpečuje MZ SR. PJ predovšetkým zabezpečuje:
•	prevod prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie  prijímateľom;  
•	vyplnenie a predkladanie súhrnných žiadostí o platbu a čiastkových výkazov výdavkov certifikačnému orgánu podľa termínov stanovených v Dohode o spolupráci medzi certifikačným orgánom a platobnou jednotkou;
•	vedenie účtovníctva o stave a pohybe pohľadávok, záväzkov a platieb spojených s poskytovaním prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie;
•	vedenie výkazníctva a uschovávanie dokladov;
•	vedenie čiastkovej knihy dlžníkov.

Pre zabezpečenie výkonu určitých činností má RO a CO právo vytvoriť sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom  a sprostredkovateľské orgány pod certifikačným orgánom. 
 
Funkcie sprostredkovateľských orgánov pod certifikačným orgánom budú definované v Koncepcii systému finančného riadenia ŠF a KF. V prípade ich zriadenia budú tieto funkcie upravené v Dohode o spolupráci medzi certifikačným orgánom a sprostredkovateľským orgánom pod certifikačným orgánom.

Funkcie orgánu auditu zabezpečuje MF SR. Hlavné úlohy orgánu auditu:
•	zabezpečenie vykonávania systémového auditu a informovania certifikačného orgánu o výsledkoch vykonaných auditov a kontrol s cieľom overiť účinné fungovanie systému riadenia a kontroly operačného programu;
•	zabezpečenie vykonávania minimálne 5 % vzorkových kontrol operácií tak, aby sa overili deklarované výdavky;
•	do deviatich mesiacov od schválenia operačného programu predloženie  Európskej komisii stratégie auditu a kontroly, ktorá sa vzťahuje na subjekty vykonávajúce audity a kontroly uvedené v písmenách v predošlých dvoch odrážkach a obsahuje metódu, ktorá sa má použiť, metódy výberu vzorky na kontroly operácií a orientačný plán auditov a kontrol s cieľom zabezpečiť, aby sa kontrolovali hlavné subjekty, a aby boli audity a kontroly rozvrhnuté rovnomerne počas celého programového obdobia;
•	do 31. decembra každého roku od roku 2008 do roku 2015:
-	predloženie Európskej komisii výročnej kontrolnej správy;
-	vydávanie stanoviska, či fungovanie systému riadenia a kontroly poskytuje primeranú záruku, že výkazy výdavkov, ktoré sa predkladajú Európskej komisii, sú správne, a  že príslušné transakcie sú zákonné a riadne;
•	predloženie Európskej komisii najneskôr do 31. marca 2017 vyhlásenia o ukončení pomoci, ktoré hodnotí platnosť žiadosti o záverečnú platbu a zákonnosť a regulárnosť príslušných  transakcií zahrnutých do záverečného výkazu výdavkov, ktorý je doložený záverečnou kontrolnou správou.

9.5.2	Systém finančných tokov
Platby finančných prostriedkov EÚ sú z Európskej komisie prevedené na osobitný účet MF SR v Štátnej pokladnici v rámci záväzku, ktorý bol prijatý EK. 
CO prostredníctvom Štátnej pokladnice prevádza finančné prostriedky EÚ z osobitného účtu MF SR v Štátnej pokladnici na príjmový účet platobnej jednotky vo výške schválených platieb prijímateľom.
Platby prostriedkov EÚ prijímateľom uskutočňuje platobná jednotka prostredníctvom Štátnej pokladnice z výdavkového účtu platobnej jednotky súčasne alebo po prevode finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovanie.

9.6	Typy projektov

Pri predkladaní projektov sa očakávajú dopytové ako aj národné projekty. 

10	Prílohy

Zoznam príloh: 
Príloha 1: Zoznam skratiek
Príloha 2: Terminologický slovník
Príloha 3: Členovia pracovnej skupiny
Príloha 4: Schémy štátnej pomoci
Príloha 5: Administratívne kapacity